![Umirite se že s to prekleto politično korektnostjo in pustite Let 3 na Eurosong, pozivajo nekateri hrvaški intelektualci. FOTO: HRT](https://www.delo.si/media/images/20230228/1393232.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Ko je Let 3, reška skupina postrock in postpunk mojstrov performansa, v Opatiji pred na tisoče televizijskimi gledalci uprizoril še eno neponovljivo provokacijo s pesmijo Mama ŠČ! in na veliko presenečenje vseh zmagal, se je dvignil medijski vihar.
Medtem ko je v dobrih dveh tednih po Dori zasvojljivi refren pesmi Trajna-nina-armageddon-nona kot virus vstopil tudi v naša ušesa, prepevamo si ga pod tušem, prepevajo ga otroci v vrtcu, najstniki na zabavah, babice in dedki, je hrvaška javnost razdeljena. Je primerno, da jih v Liverpoolu predstavljajo našminkani, polgoli, kosmati in brkati tipi, v uniformah, s šopom vrtnic, ki štrlijo iz zadnjice? Je pesem preveč eksplicitno politična? Jih bodo organizatorji diskvalificirali?
V anketah se Hrvatje izrekajo za in proti, youtuberji in evrovizijski feni veselo analizirajo komad, na stavnicah za pesem Evrovizije je skladba enkrat presenetljivo visoko, nato spet zdrsne, se spet povzpne. Vodilni hrvaški intelektualci prav tekmujejo, kdo se jim bo bolj postavil v bran. »Umirite se že s to prekleto politično korektnostjo in pustite Let 3 na Eurosong,« je jasen profesor s fakultete za politične vede Hrvoje Cvijanović. »Triumf Leta 3 na Dori ni samo velik korak za ta festival, ampak tudi kulturološki in civilizacijski korak za Hrvaško,« v Jutarnjem listu piše Aleksandar Dragaš, Ante Tomić pa svoj komentar sklene z besedami: »Mama ŠČ je odlična glasbena izbira za konec sveta, v trenutku, ko tisti mali psihopat pošilja jedrsko vojno v našo soseščino.«
Let 3 že tri desetletja slovijo po provokativnih akcijah, tokrat so se odločili, da jo izvedejo na velikem odru, pred očmi najširše javnosti. Zakaj? Ker vedno, kadar pokažeš rit, dosežeš, da ljudi vržeš is cone udobja, da jih malo dregneš, zbudiš. Tako jim lažje predaš sporočilo, sta rekla Damir Martinović - Mrle in Zoran Prodanović - Prlja, s katerima smo se včeraj pogovarjali v prostorih založbe Dallas.
A v resnici se provokacija rojeva predvsem v naših glavah, ko poskušamo dešifrirati njihova sporočila, pravi Miljenko Jergović. Je to res pesem, ki govori o Putinu in mami Rusiji? Vsak poskus interpretacije, o čem govori Mama ŠČ!, je napačen, meni Jergović, saj je v primeru skupine Let 3, tako kot v primerih večine pravih pesnikov nadrealizma, napačno interpretirati karkoli. »Pesem, kakršna je, je 'osvobojena nadzora razuma', 'onkraj estetskih in moralnih preokupacij', in vse, kar boste o njej poskušali povedati, bo pravzaprav vaša osebna izpoved.«
In vendar se bo treba v Liverpoolu najbrž prilagoditi. Organizatorji BBC so namreč v svojih omejitvah jasni: »Tekmovanje za pesem Evrovizije (ESC) je najbolj gledan družinski zabavni šov, in EBU od umetnikov in delegacij pričakuje, da se bodo tega zavedali, ko pripravljajo svoje nastope, zlasti kar zadeva goloto, spolne konotacije in provokativnost.« Prav tako pravila prepovedujejo kakršnokoli politično izjavo. »Ne vem, ali se bo treba posebej prilagajati,« stoično pravi Prlja, ko z nepremičnim izrazom pod kapo uniforme pozira našemu fotografu. »Morda bomo naredili kakšen res nujen kompromis, a lahko rečemo, da bomo vsekakor ostali Let 3.«
Skratka, Mrle in Prlja priznavata, da se navdihujeta pri teatru absurda Eugena Ionesca, tudi Becketta, tu je malo Monty Pythona. Vse v imenu provokacije, od pesmi – akcij, kot so Droga, Kurcem u čelo, Riječke pičke, do albuma Angela Merkel sere iz leta 2016, ki mu je sledil štirimetrski zlati kip Angele Merkel, ki opravlja veliko potrebo, tako kot performans leta 2000, s katerim so opozorili na razmere v hrvaški glasbi, s kolektivnim samomorom s strelskim vodom na Trgu bana Jelačića v Zagrebu.
Spomnimo se, kako so se na slovenski nacionalni televiziji pojavili samo s pasjim nagobčnikom na penisu ali kako sta v oddaji Aleksandra Stankovića Nedjeljom u 2 na HTV Mrle in Prlja streljala s čepki iz zadnjice. In če jih je že Jergović primerjal s surrealisti, čeprav so celo bližje dadaistom, proti čemu se v resnici borijo? Proti vsemu, proti kapitalizmu, proti religiji, totalitarizmom vseh vrst, proti konzumerizmu, ki je, kot pravi Prlja, eden najbolj trdovratnih sovražnikov, ki trenutno vlada svetu. »Zato je naš festival Antivalentinovo usmerjen proti tej potrošniški norosti, ki je celo ljubezen spremenila v proizvod. In zato z našim ŠČ širimo predvsem ljubezen.«
Intervju z Damirjem Martinovićem - Mrletom in Zoranom Prodanovićem - Prljo bo objavljen v eni od prihodnjih številk Sobotne priloge.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji