![V celjski bolnišnici zatrjujejo, da bodo čez štirinajst dni že rešili težavo neodčitanih izvidov. FOTO: Špela Kuralt/Delo](https://www.delo.si/media/images/20230612/1461940.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Direktor Splošne bolnišnice Celje Dragan Kovačić je na današnji novinarski konferenci pojasnil, da imajo na radiologiji še 1090 neodčitanih izvidov, pacienti pa čakajo najdlje mesec in pol. Kot je dejal, se njihovo število zmanjšuje po sto dnevno, stanje pa bodo uredili v naslednjih 14 dneh.
Težave z odpovedmi na celjski radiologiji so se začele, ko je vodstvo bolnišnice zaradi nepravilnosti, ko je več zdravnikov v rednem delovnem času opravljalo še delo po podjemni pogodbi, razrešilo dolgoletnega predstojnika Dušana Ačkuna. Ta je dal odpoved, kmalu za njim še dva radiologa. Direktor Kovačić je danes potrdil, da sta prejšnji teden dala odpoved še dva radiologa, skupaj zdaj že pet.
Strokovni direktor Radko Komadina je dejal, da odhajajo praviloma k zasebnikom: »Tam so druga pravila igre, druge obremenitve, ni dežurstev.« Dodal je, da v bolnišnici ostaja sedem radiologov, še osem pa jih bo delalo s podjemno pogodbo. Vodstvo je pojasnilo, da bosta najmanj dva tudi dežurala, pomanjkanje radiologov bi namreč lahko ogrozilo neprekinjeno zdravstveno varstvo. Kovačić pravi, da bi bila stvar bistveno lažja, če bi bilo zakonodajno urejeno, da bi morali vsi zdravniki do 55. leta dežurati, ne glede na delodajalca. Pred časom pa je že povedal, da imajo pravno mnenje, da bi glede na interventni zakon radiologe v dežurstvu lahko plačali tudi po opravljenih storitvah. Tako bi lahko bolnišnica s plačili vsaj malo konkurirala zasebnikom.
Na ministrstvu za zdravje so o tej možnosti za Delo odgovorili, da lahko javni zdravstveni zavod z zdravnikom podjemno pogodbo sklene le za redni obseg programa, če ga zaposleni ne more izvesti v okviru svojega rednega delovnega časa, in za izvajanje storitev nad rednim programom, če te storitve opravi zunaj svojega rednega delovnega časa, ne pa za »opravljanje istega dela v dežurstvu«.
Kovačić je dejal, da je trenutno neodčitanih 1090 izvidov, po naših podatkih gre v tem primeru za izvide magnetne resonance in CT, še dodatno je neodčitanih 244 izvidov z rentgena. Čeprav so posamezniki na izvid čakali mesec in pol, pa je vodstvo zatrdilo, da bolniki s sumom na rakavo obolenje dobijo izvid zelo hitro.
Pomanjkanje zdravnikov ni omejeno na radiologijo. Kot eno ključnih težav je Komadina omenil problem urgentnega centra: »Od prvega januarja 2016 bi tam morali delati urgentni zdravniki, ki jih ni. Tam tako delajo internisti.« Poudaril je, da bi te zdravnike zdaj nujno potrebovali v bolnišnici: »Vse bolnišnice beležimo postcovidni cunami, val težkih bolnikov.« V bolnišnici tako prosijo vse urgentne zdravnike, da jim pridejo pomagat v urgentni center po pogodbi, je dejal Komadina: »Vemo, da so čakalne dobe predolge. Ne moremo pa človeka s sumom na raka pustiti, da čaka od pol leta do enega leta. Z urgence je treba umakniti interniste!«
Kovačić je predstavil še poslovne rezultate bolnišnice. Po navedbah direktorja so prve štiri mesece zaključili z 2,4 milijona evrov primanjkljaja, kar je polovico manj kot v enakem obdobju lani, konec junija bo primanjkljaja 1,8 milijona evrov. »To je od štiri do petkrat manj kot v enakem obdobju lani,« je dejal Kovačić. Največja težava je po njegovih besedah drugačen način obračunavanja zdravstvenih storitev ZZZS: »Za isto delo bomo dobili manj denarja! Čeprav se je vrednost uteži povečala, dobivamo manj uteži. Ob koncu leta bomo imeli tri milijone evrov primanjkljaja samo zaradi tega.«
Pod streho celjske bolnišnice je minuli konec tedna začel operirati znani slovenski kardiolog Tomislav Klokočovnik. Do danes so operirali že šest bolnikov, načrtujejo, da bodo kardiološko in kardiokirurško oskrbeli 140 bolnikov na leto. Kot je dejal Klokočovnik, je imel sprva podpisano pismo o nameri z novomeško bolnišnico: »Potem mi je minister predlagal, da grem do celjskega vodstva, in sem šel.« S celjsko bolnišnico ima pogodbo o sodelovanju, plačeval bo za uporabo operacijske dvorane.
Klokočovnik je v Celje prišel s koncesijo, ki je sicer, kot je dejal, stara že 14 let: »Ležala je v predalu, razen venske kirurgije, ki jo imam v Luciji, sicer pa sem vse življenje preživel v UKC Ljubljana. Nikoli nisem mislil, da bom to koncesijo do konca izrabil, čeprav je identična, kot jo ima Medicor.« S sabo je pripeljal večino opreme v operacijski dvorani, ves instrumentarij, vsa zdravila.
Celjska bolnišnica je za zdaj za Klokočovnikovo kardiokirurgijo odstopila štiri postelje. Direktor Dragan Kovačić je povedal, da je za bolnišnico Klokočovnikov prihod velika pridobitev: »V čakalnih vrstah nam umre od pet do deset ljudi na leto. Zato tu sploh nismo imeli izbire in hvaležen sem prof. Klokočovniku, da delamo skupaj in de facto rešujemo življenja.«
Pri koncesionarju delajo tudi nekateri zaposleni iz celjske bolnišnice, a Kovačić poudarja, da ne gre za prelivanje kadrov, ampak za dodatno delo: »Ko nekdo izpolni svoje obveznosti v bolnišnici, dobi soglasje za delo pri drugem delodajalcu. Lahko gre kamorkoli ali pa k prof. Klokočovniku.« Dodal je, da tudi pri posteljah ne bo težav, čeprav jih bo na koncu okoli deset manj za bolnišnico: »V vsakem trenutku je na kardiologiji od sedem do osem pacientov, ki čakajo na kardiokirurško operacijo. To lahko dobite le, če ste v bolnišnici. Kar pomeni, da ti ljudje tako ali tako zasedajo te postelje. Neto izguba bo mogoče dve, tri postelje, bolnišnica pa jih ima 700!«
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji