Tako se je pred leti počutil tudi Irec Patrick McKeown. Dolgo se je mučil z astmo, zelo slabo je spal in bil nenehno utrujen.
»Nisem bil v dobri kondiciji, nisem bil zdrav in nisem bil samozavesten. Mrzlično sem iskal rešitev za svoje zdravstvene težave. Nazadnje sem jo našel,« je povedal McKeown.
Patrick McKeown jo je preizkusil in simptomi astme so pri njem praktično izginili.
»Z uporabo teh dihalnih vaj sem uspešno odpravil težave z dihanjem med spanjem in kronično astmo ter popolnoma odpravil težave, ki so me pestile vse življenje,« je dodal. Njegovo življenje se je korenito spremenilo – na bolje. Zato se je odločil, da bo metodo dr. Butejka delil naprej. Še več. McKeown jo je v trinajstih letih nadgradil in razvil v program Oxygen Advantage, ki se je izkazal za odličnega ne samo za obvladovanje astme, ampak tudi kot pomoč pri izboljšanju zdravja in telesne pripravljenosti. Vse o tej preprosti, a znanstveno dokazani metodi je Patrick McKeown zapisal v svoji izjemno uspešni knjigi
Dober dih, ki je v slovenskem prevodu izšla prav pred kratkim.
![Patrick McKeown](/media/images/20200910/166858.width-660.jpg)
Patrick McKeown
Kakšno je pravilno dihanje?
Vdihujete skozi nos in izdihujete skozi usta? Dihate na glas, se vam prsni koš ob tem vidno dviga in spušča? Po splošno razširjenem prepričanju naj bi globok vdih povečal prenos kisika v kri. Vendar je to podobno, kot bi komu, ki je že sit, rekli, naj še malo poje. Vsebnost kisika v krvi je namreč nemogoče povečati, saj kri skoraj vedno vsebuje dovolj kisika. To bi bilo podobno, kot če bi poln kozarec poskušali še dodatno napolniti. Znanstvene raziskave kažejo, da si s takšnim dihanjem ne delate usluge. Bolje bi bilo, ko bi dihali plitko in ves čas skozi nos.
Dihanje skozi nos namreč sproži dihanje s prepono in zagotavlja redno, umirjeno in enakomerno dihanje. S takšnim dihanjem tudi lažje uravnavamo količino vdihanega in izdihanega zraka, za vaše zdravje in dobro počutje pa je prav to bistvenega pomena.
Bistvena je količina vdihanega zraka
Zrak res ni nekaj, ob čemer bi se pozno zvečer usedli za mizo in hlastali po njem ali pa bi se ga ob koncu tedna prenajedli. Vendar pa znanstveniki ugotavljajo, da je to nekako mogoče in se dogaja – pravzaprav zelo pogosto in zelo veliko ljudem.
Kako dobro dihate?
Ali čez dan dihate skozi usta? Se hitro zadihate? Spite z odprtimi usti? (Se zjutraj zbudite s suhimi usti?) Morda smrčite? Čez dan pogosto zajamete sapo ali zehate?
Če ste na eno ali več vprašanj odgovorili z da, obstaja velika verjetnost, da dihate preveč.
Tako kot presežek kalorij škoduje presnovi, tudi kisik lahko predčasno poškoduje tkiva, ker ustvarja preveč prostih radikalov. To so visokoreaktivne in uničevalne molekule, ki poškodujejo maščobe v celičnih membranah, beljakovinah in molekulah DNK. Tudi med dihanjem lahko ustvarimo nekaj prostih radikalov, ki lahko v našem telesu naredijo precej škode. S pravilnim dihanjem pa lahko to zanesljivo preprečimo in poskrbimo za zdravje, boljše počutje in telesno pripravljenost.
![Foto: Shutterstock](/media/images/20200910/166857.width-660.jpg)
Foto: Shutterstock
Dragoceni nasveti za boljše zdravje in počutje
Vaje in nasveti v knjigi
Dober dih vas bodo naučili novih načinov, ki bodo odpravili slabe navade dihanja. Odkrili boste nov način vadbe za srce in ožilje, s katerim bodo profesionalni športniki izboljšali svoje rezultate, rekreativci pa odkrili še neodkrite potenciale. Tudi vsi tisti, ki nimajo časa za redno rekreacijo, bodo okrepili imunski sistem, bolje spali, se sprostili in se počutili dosti bolje.
Več o knjigi Dober dih