![Zaradi vedno znova zamujenih priložnosti za suvereno državo Ukrajinci leta 1990 ob razpadu Sovjetske zveze niso pomišljali in so se odločili za samostojnost. FOTO: Reuters](https://www.delo.si/media/images/20220621/1222630.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Ena redkih – pogojno rečeno – pozitivnih strani vojne je povečano zanimanje za določeno državo. Evropski vzhod je zaradi ruske oziroma sovjetske okupacije in tako imenovane omejene suverenosti pol stoletja veljal za precej amorfno in brezbarvno skupnost držav s šibko razpoznavno identiteto, v zadnjih treh desetletjih se je položaj korenito spremenil, z vojno v Ukrajini pa se za vase zagledan zahod končno izrisuje politična, kulturna in zgodovinska fizionomija tega dela sveta. Pri založbi UMco je pravkar izšla knjiga Vrata Evrope/Zgodovina Ukrajine, Sergij Plohi, profesor ukrajinske zgodovine na harvardski univerzi in direktor tamkajšnjega ukrajinskega raziskovalnega inštituta, je spisal obsežno knjigo, ki sintetično in ne glede na izvor in morebitno naklonjenost ali afinitete avtorja predstavlja obenem univerzalno ter tudi objektivno zgodovino Ukrajine.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji