![Na Delovi poslovni konferenci Zdravje 2022 sta o sodobnem pristopu k zdravemu življenju govorila dr. Zala Kuret (v sredini), dr. med., spec., predstojnica Ambulantno-rehabilitacijske službe v URI Soča, in Darko Đurić, podjetnik in eden najbolj prepoznavnih slovenskih parašportnikov. FOTO: Leon Vidic/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220914/1281629.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Na Delovi poslovni konferenci Zdravje 2022 sta v tretjem panelu o sodobnem pristopu k zdravemu življenju govorila dr. Zala Kuret, dr. med., spec., predstojnica Ambulantno-rehabilitacijske službe v URI Soča, in Darko Đurić, podjetnik in eden najbolj prepoznavnih slovenskih parašportnikov.
Na vprašanje moderatorke Maje Fesel Kamenik, lastnice in direktorice družb HRM One in Beep Institute, kaj pomeni biti zdrav, je Darko Đurić pojasnil, da ni pomemben samo fizični, ampak tudi mentalni trening. Mentalno zdravje je na prvem mestu.
In kakšna naj bo odgovornost delodajalcev do zdravja zaposlenih? »Naredil bom povezavo s športom, na primer za olimpijske igre se trenira štiri leta. In tudi v podjetništvu bi moralo biti tako, da se razume posameznika kot nekoga, ki osem ur dela in da ima še zasebno življenje, in če ga iztrošimo v osmih urah, njegova kvaliteta močno upada. In ker sem v podjetništvu, tudi nagovarjamo podjetja v zvezi s tem, da se bodo delodajalci začeli zavedati vrednosti zaposlenega,« je pojasnil Đurić.
Šport je gladiatorstvo in ekstremni pogoji. »Sam kot športnik sem bil v fazi hude depresije in niti nisem hotel iti na trening. Zatem sem delal s športnim psihologom, da sem našel nazaj motivacijo – to se mi je zgodilo na meji izgorelosti. Če bi to delal prej, bi imel mogoče tudi boljše rezultate. To ne sme biti stigma, ampak psihološka podpora,« je še dejal nekdanji parašportnik in podjetnik Darko Đurić. Vsak se mora sam odločiti, ali bo šel v vrhunski šport ali ne, je še dejal in dodal, da te pa vrhunski šport mentalno zelo dobro pripravi na nadaljnjo kariero po koncu športne poti.
Po njegovi oceni bo zdravje vrednota, ko bodo ljudje ugotovil, da se svet še vedno vrti naprej, tudi če so v službi kakšno uro manj.
Predstojnica Ambulantno-rehabilitacijske službe v URI Soča Zala Kuret je poudarila, da se ukvarja s področjem, ki je zelo zahtevno in z boleznimi, ki so še vedno stigmatizirane v našem okolju, kot je na primer nenehna bolečina, nenehna utrujenost …. »Tega se lotevamo po principu biopsihosocialnega modela, v timu različnih strokovnjakov. Poskušamo tem ljudem prikazati nov, drugačen prilagojen način življenja, kar pa je zelo zahtevno, saj imamo ljudje neke določene navade. Ko nas bolezen prisili v to, pa se odločimo nekaj spremeniti.«
Kdo je odgovoren za naše zdravje? Zdrav način življenja je naša osebna odgovornost in Kuretova poskuša biti zgled svojim pacientom, starši ter šola bi morali biti zgled za svoje otroke. V kurikulum bi se moralo vnašati več takih praktičnih stvari, je še dejala.
»Za moje paciente, s kronično bolečino, čudežne tabletke ni, ampak le načrt za zdravo življenje. In to s celostnim pristopom, kjer uvajamo redno telesno aktivnost, ki je pomembna za našo psihično zdravje. Poleg tega so pomembni še zdrava prehrana ter čuječnost, uvajanje tehnik sproščanja, s katerimi dosežemo, da uskladimo službene in prostočasne obveznosti, da lažje funkcioniramo,« je še pojasnila Zala Kuret.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji