V začetku minulega tedna je minilo sto let od rojstva
Nika Kralja, ki je bil eden najpomembnejših industrijskih oblikovalcev 20. stoletja, hkrati pa izumitelj na najrazličnejših področjih. Njegovo ime največkrat povezujemo z znamenitim stolom znamke Rex.
Prof. Niko Kralj, univerzitetni diplomirani inženir arhitekture, je bil rojen 7. septembra 1920 v Zavrhu pri Trojanah. V Ljubljani je študiral na fakulteti za arhitekturo, kjer je 1952. tudi diplomiral. V času od 1952. do 1960. je bil vodja razvojnega oddelka v tovarni Stol v Kamniku. Vmes je v letih 1957 in 1958 opravil polletno specializacijo v Stockholmu na Švedskem. Leta 1961 je postal asistent na fakulteti za arhitekturo v Ljubljani. V letih 1964 in 1965 je na podlagi Fordove štipendije opravil polletni študij v ZDA, od 1966. do 1969. pa je med drugim poučeval na Univerzi v Jeruzalemu v Izraelu. Leta 1975 je postal redni profesor na fakulteti za arhitekturo v Ljubljani. V dolgem obdobju med 1966. in 1992. je bil vodja katedre za industrijsko oblikovanje, prav tako na fakulteti za arhitekturo, kjer je bil med letoma 1977 in 1979 tudi dekan fakultete. Pozneje (1983–1994) je deloval kot vodja ateljeja Inventa v Ljubljani. Prof. Niko Kralj je dočakal upokojitev leta 1992 pri svojih 72 letih. Umrl je 15. julija 2013 v Ljubljani.
![V mladih letih Foto: Medobčinski muzej Kamnik](/media/images/20210218/774373.width-660.jpg)
V mladih letih Foto: Medobčinski muzej Kamnik
V svojem plodnem in razgibanem življenju, ki je bilo ves čas povezano z arhitekturo, je prejel kar nekaj nacionalnih nagrad. Tako je leta 1962 prejel Prešernovo nagrado za dosežke v oblikovanju in arhitekturi, tri leta pozneje pa nagrado mesta Ljubljane za industrijski dizajn ter vrsto drugih priznanj.
Delali so jih v 18 tovarnah
Pohištveni izdelki, ki jih je zasnoval, so bili v proizvodnji v 18 različnih pohištvenih obratih. Stol rex, ki ga je oblikoval, je bil vključen v zbirko Muzeja moderne umetnosti v New Yorku. Leta 2000 mu je časnik Finance podelil drugo nagrado na tekmovanju za slovenski izdelek stoletja.
Na mednarodnih natečajih in razstavah je prejel nešteto nagrad in medalj. Je avtor 118 patentov in prototipov. Izvedel je 37 raziskovalnih projektov in objavil prek sto znanstvenih besedil. Sodeloval je na 94 razstavah po Sloveniji in mestih nekdanje države Jugoslavije, prav tako po Evropi in drugih delih sveta. Sodeloval je na 12 konferencah na Reki, v Beogradu, Ljubljani, Benetkah, Parizu, na Dunaju, v New Yorku, Detroitu, Novem Sadu in Skopju.
![Taka je bila nekoč dnevna soba. Foto: Primož Hieng](/media/images/20210218/774375.width-660.jpg)
Taka je bila nekoč dnevna soba. Foto: Primož Hieng
Že skoraj 60 let je minilo od začetka masovne proizvodnje stola rex. Kdo ga ne pozna in kdo se ni, kot je ob razstavi Rexevolucija zapisal
Matevž Čelik Vidmar, vsaj enkrat pogreznil v udobno zložljivo školjko iz krivljene vezane plošče. »Rex je prav gotovo artefakt, ki je v zadnjih skoraj 60 letih odločilno zaznamoval bivalno okolje številnih slovenskih domov, stanovanj, počitniških hiš, poslovnih in drugih prostorov,« je ob razstavi pravi Čelik Vidmar. »Nastanek rexa zaznamuje obdobje, ko so slovenski oblikovalci uveljavili svoje delo do te mere, da je njihove zamisli posrkalo tudi sicer takrat za trg neobčutljivo jugoslovansko gospodarstvo.«
1954. je nastal zložljivi rex.
»Stol rex je nastal v točno določenem času in v posebnih okoliščinah, v katere se je treba vživeti, da bi razumeli kontekst rojstva enega najbolj množičnih industrijskih izdelkov pri nas,« meni dr.
Bogo Zupančič iz Muzeja za arhitekturo in oblikovanje. »Les je doma v slovenskih gozdovih, lesna obrt in industrija imata dolgo tradicijo in pomembne poudarke. Stole so oblikovali vsi pomembni slovenski arhitekti.«
Rex je nastal v povojnem vsesplošnem ustvarjalnem zaletu, ko je imel Niko Kralj 32 let in je oblikoval tudi lastno družino. »Leta 1954 je nastala zložljiva različica. Rex je simbol uvajanja nove tehnologije, novih materialov, racionalne in minimalne estetike, ki je bila pravzaprav izraz pomanjkanja in nuje, pa tudi sočasnih evropskih in svetovnih oblikovalskih teženj z geslom manj je več, množične (pohištvene) proizvodnje, ki pomeni dostopnost in s tem demokratizacijo, pomeni simbol sodobnega bivanja v blokih,« je zapisal dr. Zupančič.
Teorija o razvoju živalskih vrst
»Fotelj je bil zasnovan kot množičen industrijski izdelek za dom, teraso, vrt in kot zložljiv sedež za kampiranje,« je povedal Niko Kralj. »Zanimanje za njegov izvoz se je povečalo v 60. letih minulega stoletja, ko je bil izdelek nagrajen s prvima nagradama na mednarodnih natečajih v Cantuju v Italiji in v Stuttgartu v Nemčiji.«
Kako je stol nastal in kako se je pozneje razvijal? Niko Kralj je odgovoril, da je pri iskanju razvojnih stopenj v oblikovanju izdelka iskal vzornike v preteklosti. »Najbližji vzoru se mi je pokazal raziskovalec
Charles Darwin s teorijo o razvoju živalskih vrst,« je povedal Kralj. »Pri oblikovanju sem sprejel načelo, da brez uporabnostne zahteve ne bom oblikoval nobene oblike na izdelku, in da tiste oblike, ki se v času ne bodo funkcijsko preživele, prepustim razvojnemu odmrtju. Po enakem oblikovalskem načelu so nastale vse izpeljanke iz osnovnega modela Rexovega programa.« Primož Hieng
Komentarji