![S sklenitvijo sporazuma sta Poljska in Ukrajina napravili prve korake v smeri razrešitve diplomatskega spora, ki se je vnel po tem, ko je Varšava v nasprotju z odločitvijo evropske komisije o odpravi omejitev podaljšala prepoved uvoza ukrajinskega žita. FOTO: Jure Eržen/Delo](https://www.delo.si/media/images/20231003/1535760.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Poljska in Ukrajina sta danes sporočili, da sta skupaj z Litvo dosegli dogovor o pospešitvi tranzita ukrajinskega žita prek Poljske v tretje države, poroča francoska tiskovna agencija AFP. S tem sta Varšava in Kijev naredila prve korake v smeri razrešitve spora glede ukrajinskega žita, v katerem sta se državi znašli po uvedbi prepovedi izvoza.
V skladu s sporazumom med tremi državami bo izvoz ukrajinskega žita, namenjenega zlasti za trge v Afriki in na Bližnjem vzhodu, potekal neposredno skozi Poljsko in Litvo, namesto da bi ga najprej preverjali na poljsko-ukrajinski meji.
»Od jutrišnjega dne naprej se bodo žita v tranzitu na svetovne trge, ki bodo potovala skozi Litvo, preverjala v litovskih pristaniščih, in ne na poljsko-ukrajinski meji,« je novinarjem po navedbah AFP povedal poljski minister za kmetijstvo Robert Telus.
S sklenitvijo sporazuma sta Poljska in Ukrajina naredili prve korake v smeri razrešitve diplomatskega spora, ki se je vnel po tem, ko je Varšava v nasprotju z odločitvijo evropske komisije o odpravi omejitev podaljšala prepoved uvoza ukrajinskega žita. Sprva sta enako storili tudi Madžarska in Slovaška, ki pa je kasneje z Ukrajino sklenila dogovor o trgovanju z žitom, s katerim naj bi do konca leta odpravili prepoved uvoza. Kijev je proti trojici držav vložil tudi tožbo pred Svetovno trgovinsko organizacijo (WTO).
EU je omejitve uvoza iz Ukrajine prvotno uvedla po tem, ko so se ukrajinske sosede zaradi prevelikih količin uvoženega ukrajinskega žita znašle v težavah. Zaloge so se začele kopičiti, zaradi česar je na trgu pristalo veliko žita po tako nizkih cenah, da so izkrivljale tržne razmere.
Ukrajinska vojska je danes sporočila, da je njihova zračna obramba sestrelila 29 brezpilotnih letalnikov iranske izdelave in manevrirno raketo, ki so jo ruske sile menda izstrelile iz zasedenega polotoka Krim, poroča francoska tiskovna agencija AFP.
»Ruski okupatorji so ponoči napadli Ukrajino z 31 brezpilotnimi letalniki šahed in manevrirno raketo Iskander-K,« so sporočile ukrajinske zračne sile in navedle, da so raketo in 29 dronov sestrelile nad regijo Mikolajev na jugu države in nad osrednjo regijo Dnipropetrovsk.
V septembru je ruska vojska nad Ukrajino po podatkih ukrajinske medijske in svetovalne skupine Defense Express skupno izstrelila več kot 500 iranskih dronov tipa šahed, kar je rekordno število. Rusija iranske brezpilotne letalnike, katerih izdelava je relativno poceni, po navedbah AFP uporablja za izčrpavanje ukrajinske zračne obrambe.
V Kijevu pri tem opozarjajo, da Rusija znova krepi napade na ukrajinsko energetsko infrastrukturo, podobno kot lani pred zimo. Takrat je brez preskrbe z vodo in elektriko za daljša obdobja ostalo več milijonov ukrajinskih gospodinjstev.
Medtem je ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski v ponedeljek po srečanju zunanjih ministrov EU v Kijevu izrazil prepričanje, da bo Ukrajina že v bližnji prihodnosti postala članica povezave. »Vsi vemo, da je samo vprašanje časa, kdaj bo Ukrajina postala članica EU,« je v večernem videonagovoru dejal Zelenski.
Pri tem je po zasedanju ministrov EU, ki so se v ponedeljek prvič doslej sešli zunaj ozemlja EU, pristavil: »Torej je srečanje v EU dejansko že potekalo,« poroča nemška tiskovna agencija DPA.
Ukrajina, ki se že več kot 19 mesecev brani pred rusko agresijo, ima status kandidatke za članstvo v EU od junija lani. Ukrajina si prizadeva, da bi pristopna pogajanja z EU začela še letos, je dejal Zelenski in dodal, da bo Kijev izpolnil vse zahteve evropske komisije.
Zunanji ministri držav članic EU so v ponedeljek med zgodovinskim obiskom v Kijevu poslali znak podpore Ukrajini. To je bilo prvič, da so se predstavniki vseh 27 držav EU srečali zunaj Evropske unije. Ministri so razpravljali o tem, kako najbolje pomagati Ukrajini v vojni.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji