![Pred veličastnim spomenikom na Tjentištuse se je zbrala velika množica antifašistov. FOTO: Bojan Rajšek/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220618/1221332.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Približno štiri tisoč udeležencev iz vseh predelov nekdanje skupne države se je udeležilo antifašistične slovesnosti pod spomenikom na Tjentištu v Bosni in Hercegovini (BiH), kjer so partizani po hudih bojih sredi junija leta 1943 vendarle prebili sovražnikov obroč. Takrat so številčno zelo oslabljeni, vendar moralno okrepljeni, nadaljevali boj do končne zmage. Zbranim je v imenu vseh borčevskih organizacij od Vardarja pa do Triglava spregovoril predsednik borčevske organizacije BiH Sead Djulić, ki je obsodil delovanje malih fürerjev in napovedal brezkompromisni boj z miroljubnimi sredstvi vse do končne zmage.
H kostnici 3301 borke in borca pod spomenikom padlih junakov, h kateri vodi natanko 231 stopnic oblikovane v obliki kitare, ki so jih nekoč zgradile mladinske delovne brigade iz vseh predelov nekdanje Jugoslavije, je 40 delegacij organizirano položilo vence in cvetje. Zveze borčevskih organizacij Makedonije, Črne Gore, Srbije, Hrvaške, BiH in Slovenije so danes prvikrat skupaj položile venec junakinjam in junakom Sutjeske in tudi tako izrazile enotnost protifašističnega gibanja na tleh nekdanje skupne države. Slovensko delegacijo je zastopal podpredsednik ZZB za vrednote NOB Bojan Pahor.
Tudi sicer so bili Slovenci številčno zelo zastopani, saj se je prireditve pod vrhovi Zelengore udeležilo približno tristo simpatizerjev partizanskega boja. In po Dolini herojev, kakor se imenuje dolina ob reki Sutjeski, so zelo odmevale borbene in domoljubne partizanske pesmi pospremljene s harmoniko. Med slovenskimi udeleženci je bilo največ Primorcev. Antifašisti iz Šempetra pri Novi Gorici pa so posebej izkazali čast partizanom s položitvijo svojega venca h kostnici padlih Titovih borcev. Med udeleženci slovesnosti sta bili še živi priči in aktivna udeleženca bitke na Sutjeski tovariša Ivo Karamatić iz Ploč in Petar Perišić iz Igala, ki sta skupaj z zbranimi prepevala antifašistične pesmi.
Sead Džulič, neumorni antifašistični aktivist in predsednik borčevske organizacije BiH je posebno čast izkazal hrvaškim borcem na Sutjeski. Od približno 22.000 borcev, ki so se znašli v sovražnikovem obroču, jih je bilo skoraj polovica hrvaške narodnosti, od tega pet tisoč iz Dalmacije. V takratnih hudih bojih s sovražnikovo soldatesko in domačimi sodelavci okupatorja je padlo približno 3000 hrvaških domoljubov. Smrt fašizmu, svoboda narodu, je odmevalo pod Zelengoro, ko je Džulić omenil, da se je prav na tem območju kalilo bratstvo in enotnost narodov in narodnosti Jugoslavije.
»Samo Titovi partizani so se borili zoper okupatorja, vse ostalo, kar želijo prikazati novodobni revizionisti zgodovine, je navadna laž. In o tem sploh ne moremo in ne bomo več razpravljali,« je vzkliknil Džulić, ki ga je pred nedavnim razbesnelo vnovično razbitje partizanskega pokopališča v Mostarju. Tokrat so bili mostarski neoustaši še posebej temeljiti, saj od pokopališča ni ostalo ničesar. Vrh mostarske občinske politike natanko ve, kdo so bili storilci, o tem so za povrh dobro seznanjeni tudi mostarski policisti, a ne storijo ničesar, da bi vandalsko početje dedičev mračne zgodovine za vselej preprečili, storilce pa kaznovali. »Mi ne smemo biti več tiho. Tišina pomeni odobravanje tega kar počnejo sodobni fašisti. Te male fürerje je treba premagati na bližajočih se volitvah v BiH,« je dejal Džulić.
Na svetu morda ni veliko takšnih krajev, kjer je bilo toliko pomembnih dogodkov, kakor prav v Dolini herojev na območju reke Sutjeske, kjer je od sredine maja do sredine junija leta 1943 potekala ena največjih bitk v drugi svetovni vojni na tleh nekdanje skupne države. V tej bitki je sodelovalo 16 partizanskih brigad, ki jih je v operaciji Schwarz obkrožilo 127.000 pripadnikov vojaških enot Nemčije, Italije, Bolgarije, ustašev in četnikov.
Od približno 22.000 partizanov jih je padla več kot tretjina, okoli 7500 bork in borcev, med njimi je bilo tudi 1200 ranjencev z zdravstvenim osebjem. V bitki sta med drugim izgubila življenje komandant tretje brigade Sava Kovačević ter pesnik in književnik Goran Kovačić. Med obstreljevanjem in napadi sovražnih enot je bil ranjen tudi vrhovni komandant Tito, ki mu je življenje takrat resnično rešil ovčar Luks. V Tjentištu so leta 1971 postavili spominski park in spomenik padlim borcem na Sutjeski, štiri leta zatem so odprli še spominski muzej. Posneli so film z naslovom Bitka na Sutjeski, v katerem je vrhovnega komandanta Tita uprizoril britanski gledališki in filmski igralec Richard Burton. Reportažo o dogodku bomo objavili v sredinem časopisu. Takrat tudi o tem, ali je v BiH spet mogoča državljanska vojna.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji