![Demonstracije v podporo Ukrajini v Pragi. Michal Cizek/AFP](https://www.delo.si/media/images/20220223/1139728.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Ruska federacija z agresivnim delovanjem krši mednarodno pravo, ozemeljsko celovitost Ukrajine in njeno suverenost. S tem tudi spodkopava evropsko varnostno ureditev. Tako je v vabilu voditeljem držav članic na današnji izredni vrh EU zapisal predsednik evropskega sveta Charles Michel.
Vrh se bo začel ob 20. uri, potekal bo s fizično navzočnostjo, voditelji pri sebi ne bodo smeli imeti telefonov. Nevarnost obsežnega ruskega napada je čedalje bolj oprijemljiva. »V 21. stoletju ni prostora za uporabo sile in prisile za spreminjanje meja,« je opozoril Michel. Razpravljali bodo o zadnjem razvoju dogodkov, zaščiti na pravilih temelječega mednarodnega reda, pristopu do Rusije glede na njena dejanja in nadaljnji podpori Ukrajini. Če se bodo razmere zaostrile, denimo če bodo ruske sile vkorakale v dele doneške in luganske pokrajine, ki so pod nadzorom ukrajinskih sil, bo na evropski mizi gotovo zaostritev sankcij.
Svet EU je še uradno sprejel prvi sveženj sankcij proti Rusiji. Vključuje tudi ukrepe proti 27 visoko rangiranim posameznikom in entitetam, odgovornim za spodkopavanje Ukrajine. Po neuradnih informacijah je najvišje rangirani na seznamu ruski obrambni minister Sergej Šojgu. Na seznamu so tudi vojaški poveljniki, ki so sodelovali v invaziji in destabilizaciji Ukrajine. Predsednika Vladimirja Putina ni na seznamu. Tako ima EU še manevrski prostor, da ob morebitni zaostritvi krize razširi seznam na vrh Rusije.
Kaznovane so tudi banke, poslovneži in oligarhi, ki so financirali vojaške in druge operacije na območju Donecka in Luganska ali imeli koristi od tega. Na seznamu – glavni sankciji sta zamrznitev premoženja in prepoved vstopa v EU – so tudi posamezniki, ki so odgovorni za vojno z dezinformacijami proti Ukrajini. Veljajo tudi nove gospodarske in finančne omejitve. Tako je prepovedano financiranje Ruske federacije, njene vlade in centralne banke. Cilj tega je omejiti financiranje politike zaostrovanja in agresije.
Po nemški ustavitvi plinovoda Severni tok 2 bi lahko bili sprejeti še drugi ukrepi na energetskem področju, če bo Rusija še širila agresivno delovanje. Tako bo gospodarsko oslabljena država, ki je po ustvarjenem BDP med Španijo in Italijo (po BDP na prebivalca po kupni moči je primerljiva s Turčijo), še bolj na udaru. Ali lahko strogi ukrepi odvrnejo Rusijo od agresije, ni jasno. EU je prve gospodarske sankcije uvedla že leta 2014, po aneksiji Krima in destabilizaciji vzhodne Ukrajine. Zadevajo izvoz orožja, izdelke za dvojno uporabo in občutljivo tehnologijo za črpanje nafte.
Z zadnjimi ukrepi je na seznamu kaznovanih za delovanje proti Ukrajini od aneksije Krima leta 2014 že 555 posameznikov in 52 organizacij. Študija bruseljskega inštituta Bruegel o ekonomskih odnosih EU z Rusijo je pokazala na veliko rusko ranljivost, tudi v kontekstu siceršnjega gospodarskega zatona in slabe demografske slike. Kar polovica ruskega izvoza gre v EU, na Kitajsko le 14 odstotkov. Na drugi strani znaša trgovina EU z Rusijo le 5 odstotkov. Bruseljske analize so pokazale, da EU niti ob popolnem ruskem zaprtju pip kratkoročno ne bi ostala brez zadostnih količin plina.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji