![Luka Lisjak Gabrijelčič FOTO: Blaž Samec/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220826/1268366.width-660.jpg?rev=0)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Ob ruski invaziji na Ukrajino je bila v madžarskem javnem mnenju otipljiva simpatija z žrtvijo napada. To je glede na zgodovinske precedense povsem razumljivo: obe revoluciji, na katerih temelji sodobna madžarska pripoved o lastni nacionalni zgodovini – protihabsburška v letih 1848–1849 in protisovjetska leta 1956 – sta bili zatrti s pomočjo ruskih čet. Podobe ruskih enot, ki prodirajo v manjšo, bolj demokratično in bolj svobodoljubno evropsko državo, so prebudile zgodovinske reference, ki so bile za vladajočo stranko Fidesz zelo neprijetne: bližale so se namreč volitve in za trenutek se je zdelo, da bo Viktorju Orbánu končno izdan račun za njegovo dolgoletno tesno sodelovanje s Kremljem. Račun, kot vemo, nikoli ni dosegel naslovnika: Orbán je zmagal z najbolj prepričljivo večino po letu 2010.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji