Norveška se po vseh teh letih še vedno ni spopadla s političnim vidikom napada na Utøyi.
![Pogled na prenovljeno letovišče na Utøyi s trajekta, na katerem stoji Astrid Eide Hoem, ena od najstnikov, ki so preživeli napad.<br />
Foto: Petter Berntsen/AFP](https://www.delo.si/media/images/20210721/990125.width-660.jpg?rev=1)
Galerija
Pogled na prenovljeno letovišče na Utøyi s trajekta, na katerem stoji Astrid Eide Hoem, ena od najstnikov, ki so preživeli napad.<br />
Foto: Petter Berntsen/AFP
V nadaljevanju preberite:
Majhen otok nedaleč od Osla se je 22. julija 2011 zapisal v zgodovino kot prizorišče največje tragedije na norveških tleh po koncu druge svetovne vojne. Deset let zatem se preživeli in svojci žrtev napada na Utøyi, ki ga je izvedel radikalizirani skrajni desničar Anders Behring Breivik, sprašujejo, ali je norveška družba resnično naredila dovolj za to, da se kaj takega ne bi več ponovilo.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji