![Zdravniki se med drugim zavzemajo za posodobitev upravljanja javnih zavodov, vzpostavitev plačnih sorazmerij in administrativnih razbremenitev. FOTO: Leon Vidic/Delo](https://www.delo.si/media/images/20230601/1454389.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Na prvem forumu predsednice Nataše Pirc Musar na Brdu prejšnji teden, je Bojana Beović ob pozivu k poenotenju dejala, da so na ministrstvo za zdravje že poslali v zdravništvu usklajene predloge rešitev in sprememb za izboljšanje zdravstvenega sistema. Pri dokumentu gre po njenih besedah za največji skupni imenovalec, saj je med zdravniki nemogoče doseči še širši, podrobnejši konsenz. Sporočilo dokumenta je, da želijo zdravniki delati v urejenem javnem zdravstvu in zato predlagajo rešitve, ki bi to omogočile.
Predlog »Spremembe in rešitve za izboljšanje zdravstvenega sistema«, usklajen z vsemi zdravniškimi organizacijami in strnjen v 11 točk, so na Zdravniški zbornici predstavili danes. V njem so se zavzeli še za posodobitev upravljanja javnih zavodov, vzpostavitev plačnih sorazmerij in administrativnih razbremenitev.
K pripravi z vsemi deležniki zdravništva usklajenega dokumenta je zdravnike na konferenci o izzivih zdravstva v prihodnosti Zdravniške zbornice Slovenije na začetku aprila pozval minister za zdravje Danijel Bešič Loredan. Maja bo nato vlada sklicala skupno srečanje oziroma konferenco, kjer se bodo o vseh predlogih »odkrito pogovorili«, je takrat dejal.
Zdravništvo je rešitve pripravilo – 15. maja jih je obravnavala skupščina zdravniške zbornice, naslednji dan pa je rešitve potrdila še Koordinacija zdravniških organizacij.
Dokument ni usklajen le znotraj Koordinacije zdravniških organizacij, torej med Zdravniško zbornico Slovenije, Slovenskim zdravniškim društvom, Sindikatom zdravnikov in zobozdravnikov Slovenije ter Strokovnim združenjem zasebnih zdravnikov in zobozdravnikov Slovenije, pač pa še s Sindikatom zobozdravnikov Slovenije Dens, Sindikatom zdravnikov družinske medicine Praktik.um ter Mladimi zdravniki Slovenije, je na predsedničinem forumu o zdravstvu dejala Beovićeva.
Danes je izrazila veselje, da je bil dokument posredovan v javno razpravo vsem zdravstvenim institucijam v Sloveniji, kar kaže, da njihovo delo ni bilo zaman.
Seznam rešitev med drugim predvideva posodobitev upravljanja javnih zavodov na način, da bo država oz. lokalna skupnost ohranila stoodstotno lastništvo nad njimi, hkrati pa predlagajo uvedbo sodobnih mehanizmov upravljanja, ki bodo zagotavljali večjo učinkovitost, preglednost in odgovornost.
Pri tem v dokumentu izrecno piše, da »se javni zavodi ne preoblikujejo v javna podjetja ali gospodarske družbe«. Preoblikovanje javnih zdravstvenih zavodov v gospodarske družbe je namreč predvideval predlog zakona za povečanje dostopnosti do zdravstvenih storitev, ki so ga pripravili na zbornici.
Isti zakon je predvideval tudi uvedbo instituta neodvisnega ponudnika zdravstvenih storitev. Rešitev se je ohranila tudi v sprejetih rešitvah koordinacije. »Status bo zdravnikom omogočil opravljanje dodatnega dela, o čemer se bodo z izvajalci zdravstvene dejavnosti prosto dogovarjali,« je zapisano v dokumentu.
Koordinacija zdravniških organizacij je med rešitvami za slovensko zdravstvo predvidela tudi vzpostavitev neodvisne agencije za kakovost in varnost v zdravstvu ter nadaljevanje digitalizacije v zdravstvu.
Zavzeli so se za uskladitev trajanja zdravniških specializacij s povprečnim trajanjem specializacij v EU, pri čemer so navedli, da je mogoče zaradi pomanjkanja zdravnikov v Sloveniji nekatere specializacije nekoliko skrajšati.
V dokumentu so predlagali še vzpostavitev in razvoj standardov in normativov dela zdravnikov, kar je, kot so poudarili, v prvi vrsti pomembno za organizacijo dela in načrtovanje kadrov, pa tudi za ureditev plačnega sistema v zdravstvu, ki bo sorazmeren s plačnim sistemom v razvitem delu EU.
Zavzeli so se za upoštevanje direktive EU o delovnem času in poudarili, da mora biti delo čez polni delovni čas stimulativno nagrajeno.
Dokument predvideva tudi uvedbo normativnega mehanizma za administrativno razbremenitev. Po predlogu bi zdravstveni minister s pravilnikom določil, katere administrativne obveznosti izvajalcev zdravstvene dejavnosti bi se prenesle na Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije.
Koordinacija se je uskladila tudi pri predlogu za izenačitev kritja stroškov zdravstvenih storitev v tujini s kritjem stroškov zdravstvenih storitev v Sloveniji pri zasebnih izvajalcih ter se zavzela za spremembe pri sistemu javnega naročanja v zdravstvu.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji