Vlada je na seji podaljšala epidemijo še za 30 dni. Hkrati je vladni govorec
Jelko Kacin potrdil, da bo v osrednjeslovenski, gorenjski, obalno-kraški in goriški regiji bo omogočeno delovanje knjižnic, galerij in muzejev.
Na področju vzgoje in izobraževanja za zdaj ukrepov ni spreminjala in je podaljšala obstoječe, torej pouk na daljavo ostaja.
Vlada še ni sprejela odločitve o tem, kakšni ukrepi bodo veljali med prazniki, je pa opravila vsebinsko razpravo, poskušala predvideti situacijo in naročila ministrom, da pripravijo nekatere ukrepe za nadaljnje odločanje. To bo v najkrajšem možnem času, je napovedal Kacin.
Zraven je vlada podaljšala subvencioniranje skrajšanega delovnega časa za šest mesecev, do konca junija 2021. Podaljšanje je bilo predvideno že v šestem protikoronskem zakonu, ki ga je DZ sprejel 25. novembra, a je med zakonodajnim postopkom iz besedila pomotoma izpadlo.
Možnost subvencioniranja skrajšanega delovnega časa lahko koristijo delodajalci, ki zaposlenim ne morejo zagotavljati polnega obsega dela. Na voljo je od junija, in sicer tako pravne kot fizične osebe, ustanovljene pred prvo razglasitvijo epidemije, ki imajo z zaposlenimi sklenjene pogodbe o zaposlitvi za polni delovni čas ter po svoji oceni najmanj desetini zaposlenim mesečno ne morejo zagotavljati vsaj 90 odstotkov dela.
![V osrednjeslovenski, gorenjski, obalno-kraški in goriški regiji bo omogočeno delovanje knjižnic, galerij in muzejev. FOTO: Saša Bojc](/media/images/20201216/841344.width-660.jpg)
V osrednjeslovenski, gorenjski, obalno-kraški in goriški regiji bo omogočeno delovanje knjižnic, galerij in muzejev. FOTO: Saša Bojc
Po podatkih ministrstva za delo je bilo doslej v ukrep subvencioniranja skrajšanega delovnega časa vključenih 4469 delodajalcev za skupno 22.531 zaposlenih oseb pri njih. Do konca novembra jim je bilo izplačanih skupaj 17,3 milijona evrov.
Na ministrstvu ocenjujejo, da bo subvencioniranje skrajšanega delovnega časa tudi v prihodnje zmanjšalo tveganje, da bi se podjetja, ki se zaradi covida-19 soočajo z nizkim povpraševanjem ali negativnimi šoki v produktivnosti, odločala za odpuščanje delavcev. Brez tega in drugih ukrepov za blažitev posledic epidemije bi se kriza zagotovo odrazila v večjem številu brezposelnih oseb, so poudarili.
Komentarji