Glede na BDP bi morali pri nas cepiti za 14 odstotnih točk več ljudi. Razmere vzbujajo skrb.
![V prvem valu koronavirusa se je Slovenija dobro odrezala, potem pa je šlo samo še navzdol. FOTO: Blaž Samec/Delo](https://www.delo.si/media/images/20210809/1001602.width-660.jpg?rev=2)
Galerija
V prvem valu koronavirusa se je Slovenija dobro odrezala, potem pa je šlo samo še navzdol. FOTO: Blaž Samec/Delo
V nadaljevanju preberite:
Slovenija se je na prvi val koronavirusa izredno dobro odzvala, imeli smo malo okužb in malo umrlih. Dobro je kazalo tudi na začetku cepljenja, saj je bila prve tedne na vrhu lestvice po številu cepljenih v Evropski uniji. A bolj ko je šlo zares, slabši je bil položaj, tako pri obvladovanju števila okuženih kot zdaj pri cepljenju.
Še posebej pri cepljenju razmere vzbujajo skrb, kajti Slovenija pri precepljenosti močno zaostaja za tisto, ki bi nam zagotavljala čredno imunost, četrti val pa že trka na vrata.
V Evropski uniji smo se odločili, da bomo cepivo naročili skupaj in ga med članice razdelili proporcionalno glede na število prebivalcev. Toda čeprav so te cepivo prejemale hkrati, so pri precepljenosti med njimi zelo velike razlike. Na Irskem so doslej s prvim odmerkom cepili že skoraj 90 odstotkov starejših od 18 let, v Bolgariji pa komaj 20 odstotkov. V Sloveniji je ta delež okoli 52 odstotkov, v Nemčiji približno 74. Zakaj takšna razlika v precepljenosti?
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji