Ljubljana – Proti nekdanji upravi Gorenjske banke pod vodstvom
Gorazda Trčka je padlo pet kazenskih ovadb, tudi tiste, ki jih je spisal regulator bančnega sistema. Gre za upravo, ki je javnosti morda bolj znana po tem, da si je edina upala upreti izračunu bančne luknje in tako nasprotovati Banki Slovenije. Zgodba je zanimiva tudi zaradi ocen, da je bila bančna sanacija preplačana.
![»Mediji in politika so želeli kri,« odgovarja<strong> Blaž Brodnjak</strong>, predsednik uprave NLB na vprašanje odvetnika, zakaj so sprožili kazenske postopke.](/media/images/20200512/688507.width-660.jpg)
»Mediji in politika so želeli kri,« odgovarja Blaž Brodnjak, predsednik uprave NLB na vprašanje odvetnika, zakaj so sprožili kazenske postopke.
Proti upravi Gorenjske banke je dva kazenska postopka sprožila Banka Slovenije, oba sta pravnomočno končana. Padle so tudi tri druge ovadbe. Dobrih pet let je minilo od odstopa uprave pod vodstvom predsednika Gorazda Trčka, ki je podpisal ugovor Banki Slovenije zaradi nerealne višine izračunanega kapitalskega primanjkljaja. Tuji revizorji so ji namreč naračunali potencialni kapitalski primanjkljaj, ki je presegal 328 milijonov evrov, uprava pa ga je zavrnila. Sledile so ovadbe. Proti upravi, v kateri sta bila še
Srečko Korber in
Tilen Zugwitz, so v Banki Slovenije sprožili tudi postopek trajnega odvzema licence, vendar uprava ni čakala na njegov izid, ampak je konec januarja 2014 sama odstopila.
V Banki Slovenije brez komentarja
Usoda kazenskih postopkov postavlja pod vprašaj kredibilnost postopkov Banke Slovenije, vprašanje namreč je, zakaj so se s tako ihto lotili Gorenjske banke, čeprav ni sodelovala pri nastajanju bančne luknje. Nina Veršnik Čemas, ki je bila avtorica zapisnika Banke Slovenije, v katerem so upravi Gorenjske banke očitali kazniva dejanja in so bila zavržena, zdaj sicer nadzira banke v ECB.
Tožilka
Tanja Frank Eler, ki je izgubila tri kazenske postopke proti upravi Gorenjske banke, pa je med kandidati za člana j
avnega tožilstva EU, ki bo prejemal 12.800 evrov plače. Tudi drugi kandidat za to funkcijo, tožilec
Jaka Brezigar, je preiskoval »bančni kriminal«, med drugim afero domnevnega pranja iranskega denarja v NLB.
Zunanji minister se je v pismu evropskemu komisarju za pravosodje obregnil tudi ob domnevno nedoslednost pravosodnega sistema v zadevi »pranje iranskega denarja«. Dejstvo sicer je, da je tožilstvo že lani zavrglo kazensko ovadbo parlamentarne preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu, ki jo je vodil Anže Logar. Tožilec Jaka Brezigar (sin nekdanje tožilke in predsedniške kandidatke SDS Barbare Brezigar) je zapisal, da se pranje denarja ni potrdilo ter da bančniki niso storili nobenih kaznivih dejanj. Kot je razkril portal 24.ur, je zapisal, da se z ugotovitvami in zaključki NPU strinja. V preiskavi ni bilo ugotovljeno, da bi se kdorkoli od zaposlenih v NLB materialno okoristil zaradi poslovanja z iranskim državljanom, poleg tega ni nobenih dokazov, da bi na transakcijske račune prihajala sredstva iz kaznivih dejanj.
![Anže Logar, minister za zunanje zadeve, je v Bruselj poslal svoje razmišljanje o krivosodju, ki ni stališče vlade. FOTO: Jure Eržen](/media/images/20200512/688885.width-660.jpg)
Anže Logar, minister za zunanje zadeve, je v Bruselj poslal svoje razmišljanje o krivosodju, ki ni stališče vlade. FOTO: Jure Eržen
Gorenjska banka je šla pod novo upravo skozi proces samosanacije in bila v začetku leta 2016 dokapitalizirana le za dobrih 13 milijonov evrov. Bila je edina banka v slovenski lasti, ki je konec leta 2013 padla na obremenitvenih testih, breme njene sanacije pa ni padlo na ramena davkoplačevalcev.
To se je zgodilo v vseh drugih primerih, z največjo banko NLB na čelu. Tudi NLB je podala vrsto kazenskih ovadb in naznanil sumov kaznivih dejanj. Za preiskavo sumov slabe bančne prakse je angažirala tudi nekdanjega kriminalista in predsednika protikorupcijske komisije
Draga Kosa, ki je prek svojega podjetja R.U.R. na račun brskanja po kreditnih mapah zaslužil okoli 900.000 evrov. NLB je vložila tudi odškodninske tožbe proti nekdanjima upravama, ki sta ju vodila
Marjan Kramar in
Draško Veselinović, ki jih je nedavno umaknila.
Brodnjak o odgovornosti vlade
Minister za zunanje zadeve
Anže Logar je v Bruselj poslal ob poročilu o vladavini prava pri nas še svoje interpretativno subjektivno spremno pismo, v katerem je evropskemu komisarju za pravosodje
Didierju Reyndersu napisal, da je kazenski pregon bančnih goljufij po njegovem mnenju neučinkovit. Je ta vedno stal na trdnih temeljih?
Blaž Brodnjak, predsednik uprave NLB, je v pričanju v eni od kazenskih zadev, ki teče zoper nekdanji kreditni odbor in upravo NLB, na vprašanje odvetnika
Miha Kozinca, zakaj se je uprava odločila za sprožitev postopkov, odgovoril: »Mediji in politika so želeli kri.«
V zapisniku pričanja lahko preberemo tudi Brodnjakovo oceno odgovornosti za bančno luknjo: »Škode so nastale zaradi neplačila kreditnih obveznosti. In če mene vprašate, kdo je za to vsaj delno odgovoren, je to vlada. Prvič, ker je pozno odreagirala, drugič, ker je prepovedala podaljšanje posojil. Saj je popolnoma jasno – tako ubijemo vse, kar je še napol živo ...To lahko napišete na katerikoli zapisnik. Upam, da bo nekoč tudi v politiki nekdo odgovarjal. Gre za absolutno odgovornost takratne vlade, ker nam je skoraj uničila ekonomijo.«
Gre za vlado
Boruta Pahorja in prepoved dajanja, obnavljanja oziroma spreminjanja že danih ali novih posojil določenim gospodarskim družbam. Minister za gospodarstvo je bil
Matej Lahovnik, ki zdaj vodi strokovno skupino za pomoč vladi pri pripravi protikoronskih ukrepov.
Vloženih je bilo pet ovadb proti nekdanji upravi Gorenjske banke.
Le še v enem primeru se čaka odločitev višjega sodišča na pritožbo tožilke.
Ovadbe so se vlagale tudi zaradi pričakovanj politike.
Komentarji