Pred dnevom slovenske hrane, ki ga bomo v petek obeležili devetič, je kmetijski minister Jože Podgoršek vse deležnike v prehranski industriji in potrošnike pozval, naj odkupujejo in prodajajo oziroma kupujejo hrano slovenskega porekla. S tem lahko po njegovih besedah ogromno pomagajo sektorju.
»Koronakriza je kmetijstvo kot panogo zelo prizadela, kljub temu da ta deluje normalno, saj želimo imeti polne police in zagotavljati prehransko varnost. Hrane je dovolj, ni potrebno panično nakupovanje in kopičenje zalog. S tem lahko prispevamo k normalnim verigam preskrbe s hrano,« je poudaril na novinarski konferenci.
Velike težave imajo po njegovih besedah prašičerejci, govedorejci, pridelovalci sadja in zelenjave ter vinski sektor. »Pridelki in živali ostajajo na kmetijskih gospodarstvih. Zato prosimo vse deležnike, da solidarno prispevajo k temu, da se hrana slovenskega porekla odkupuje in prodaja, potrošnike pa, da izberejo hrano lokalnega izvora,« je dejal.
![FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20201119/822755.width-660.jpg)
FOTO: Leon Vidic/Delo
Prašičerejcem še letos 700.000 evrov pomoči
Vlada je na seji sprejela odlok o finančni pomoči pri reji prašičev, ki ga je pripravilo ministrstvo za kmetijstvo. Pomoč v višini 700.000 evrov naj bi prašičerejcem izplačali še letos. Finančno nadomestilo se bo dodelilo po pravilih de minimis za primarne kmetijske proizvajalce. Za pridobitev pomoči mora upravičenec biti vpisan v evidenco imetnikov rejnih živali v letošnjem letu, v register kmetijskih gospodarstev, ne sme biti v stečaju, , prisilni likvidaciji ali osebnem stečaju ter ne sme imeti neporavnanih davčnih ali drugih nedavčnih obveznosti, ki presegajo 50 evrov. Tem pogojem po analizi ministrstva ustreza 598 kmetijskih gospodarstev, ki imajo skupaj nekaj manj kot 23.000 prašičev pitancev in plemenskih prašičev.
Sektor prašičjega mesa je zaradi epidemije covida-19 utrpel padec dohodka v drugi polovici letošnjega leta, kar je posledica negativnih sprememb na trgu, prizadeva pa ga tudi kriza zaradi afriške prašičje kuge, ki se pojavlja v Evropi (v Sloveniji še ni bila potrjena).
Tradicionalni slovenski zajtrk letos doma, ne v šolah
Ob dnevu slovenske hrane, ki ga obeležujemo od leta 2012 vsak tretji petek v novembru, poteka tudi projekt Tradicionalni slovenski zajtrk. Prvič so kruh z maslom in medom, mleko in jabolko otrokom v osnovnih šolah in vrtcih za zajtrk ponudili leta 2011, v devetih letih so v šolah in vrtcih razdelili prek 2,5 milijona takšnih zajtrkov.
Letos bo tradicionalni slovenski zajtrk zaradi epidemioloških razmer po Podgorškovih besedah potekal doma. Pomen lokalno pridelane hrane in težave z zavržki hrane bodo šole izpostavile pri pouku na daljavo, kmetijsko in šolsko ministrstvo pa sta se dogovorila, da se bo, takoj ko bo mogoče, tradicionalni slovenski zajtrk ponovil v šolah, je povedal Podgoršek.
V petek bodo delavcem v zdravstvu v zahvalo za njihov trud razdelili prek 42.000 slovenskih jabolk, ob tem se bodo spomnili tudi na najbolj ranljive skupine prebivalstva, je dejal Podgoršek. Spomnil je še, da se približuje obdobje kolin. Te kljub covidu-19 ostajajo dovoljene, a je pozval, naj se izvajajo na podlagi priporočil in ukrepov, ki jih predpisuje Nacionalni inštitut za javno zdravje.
Komentarji