Mlačni odnosi s pogodbeno partnerko
Sodelovanje koalicijskega peterčka z Levico se je končalo, preden se je dobro začelo. Zapletlo se je že marca pri podpisovanju sporazuma in daleč od medijskih žarometov. Do poletja se je opozicijska stranka naveličala čakanja na uresničitev svojih projektov – pod streho je spravila le omejitev stroškov nepremičninskega posredovanja, ki ga je nato razveljavilo ustavno sodišče – nezadovoljna pa je bila tudi zaradi prodaje Abanke in desetodstotnega deleža NLB ter predlagane ukinitve dodatka za delovno aktivnost.
Ko je bilo novembra jasno, da njena zahteva po ukinitvi dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, za katero so zbrali 11.000 podpisov, ne bo uresničena čez noč, je koaliciji pomahala v slovo. »Padla je še zadnja domina, ugotavljamo, da je vlada dokončno odstopila od dogovora z nami,« je dejal
Luka Mesec. Druga stran je napovedala, da bo za posamezne predloge še iskala podporo pri Levici, omenjati pa se je začel nastanek nove koalicije z desnim predznakom.
![FOTO: Blaž Samec/Delo](/media/images/20191223/589616.width-660.jpg)
FOTO: Blaž Samec/Delo
Z manjšinsko vlado večji vpliv
Prav v vsakem mandatu v zadnjih 20 letih se pojavijo bolj ali manj glasna vprašanja o smiselnosti obstoja državnega sveta. Temu »predstavniškemu domu« se je večkrat v tem letu vseeno uspelo postaviti na politični zemljevid – odmevale so pobude, povezane z odstrelom zveri, organizirali so več posvetov.
Na novelo zakona o socialnovarstvenih prejemkih so dali veto, tako se je dodatek na delovno aktivnost, ki višino socialne pomoči zelo približa plači, ohranil. Ker je sedanja vlada manjšinska, pričakujejo, da bo njihova vloga pri več drugih zakonih večja. Očitno pa prav tako hočejo večjo medijsko navzočnost, saj bodo plačali kar 100.000 evrov podjetju Skledar TV, da bo snemalo njihove seje in jih predvajalo.
Nerešnih vprašanj je vse več
![FOTO: Uroš Hočevar/Delo](/media/images/20191223/589609.width-660.jpg)
FOTO: Uroš Hočevar/Delo
Evropsko sodišče za človekove pravice je junija opravilo ustno obravnavo o dopustnosti meddržavne tožbe Slovenije proti Hrvaški glede terjatev LB do hrvaških podjetij, ki jo je Slovenija vložila že leta 2016. Na izid še čakamo, tako kot tudi na odločitev Sodišča EU v Luxembourgu, ali je pristojno v tožbi Slovenije proti Hrvaški zaradi kršenja evropskega pravnega reda kot posledica nespoštovanja arbitražne razsodbe o meji med državama. Ni nujno, da bo sodišče sledilo mnenju generalnega pravobranilca
Priita Pikamäeja, da ni pristojno, je pa to marsikdo ocenil za nov udarec slovenski politiki.
Ta je, po mnenju anketiranih v raziskavi Mediane za
Delo, približno enako odgovorna za to, da arbitražna razsodba še ni uresničena, kot je hrvaška politika. Se pa vprašani v več kot 70 odstotkih strinjajo, da mora Slovenija vztrajati pri arbitraži, tudi za ceno blokade vstopa Hrvaške v schengenski prostor, za kar je po oceni evropske komisije izpolnila tehnična merila.
![FOTO: Voranc Vogel/Delo](/media/images/20191223/589628.width-660.jpg)
FOTO: Voranc Vogel/Delo
Napeto zaradi arbitraže in zaposlovanja
Parlamentarna Komisija za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb (Knovs) je po razkritju, da je nekdanjemu slovenskemu sodniku arbitražnega sodišča Jerneju Sekolcu in slovenski agentki Simoni Drenik prisluškovala hrvaška obveščevalna služba SOA, obnovila preiskavo glede dogajanja. Zaslišala je oba protagonista in še več drugih posredno vpletenih oseb. Poročilo, ki ga je državni zbor v tajnosti obravnaval na zadnji letošnji seji, je – vsaj v javnem delu – posebno obremenilo Simono Drenik, ki je pred tem vložila tožbo na upravno sodišče, s katero je zahtevala njegov umik.
Velik del hrvaških medijev in politike je poročilo interpretiralo kot dodatno utemeljitev, da je slovenska stran tako kršila pravila, da je prav, da razsodbe ne priznajo. Takratni zunanji minister Karl Erjavec pa je predsedniku Knovsa Mateju Toninu očital, da zlorablja komisijo in škodi slovenskim interesom. Glede poročila je Sova novembra na tožilstvo in policijo naznanila sum izdaje tajnih podatkov.
Po drugi strani so predstavniki Knovsa večkrat obiskali Sovo in zahtevali pojasnila o zaposlitvi znanke premiera. Marjan Šarec je zanikal kakršnokoli vplivanje na to, direktor Sove Rajko Kozmelj pa je prepričan, da preverjanje kadrovskih zadev presega pristojnosti Knovsa.
Začetno navdušenje hitro izpuhtelo
![FOTO: Uroš Hočevar/Delo](/media/images/20191223/589621.width-660.jpg)
FOTO: Uroš Hočevar/Delo
V javnosti so se marca sprožila ugibanja, kje je nova generalmajorka
Alenka Ermenc, saj je ni bilo na nekaterih mednarodnih dogodkih. Zaradi širjenja vesti o njenih domnevnih zdravstvenih težavah je predlagala razrešitev poveljnika poveljstva sil
Mihe Škerbinca, novinarja
Bojana Požarja pa kazensko ovadila. Škerbincu je očitala tudi nočno streljanje z najtežjimi kalibri na Počku, s katerim ni bila seznanjena ne ona ne ministrstvo za obrambo.
Poleg tega se je na tnalu znašel še minister
Karl Erjavec, saj je vojaška obveščevalna služba zbirala podatke o Škerbinčevem govorjenju. Tudi zaradi te domnevne zlorabe položaja si je prislužil interpelacijo, a jo je uspešno prestal. V nemilosti se je z druge strani znašel predsednik sindikata vojakov
Gvido Novak, ki je Škerbinca branil, zato je Ermenčeva proti njemu uvedla disciplinski postopek. Ta je potekal za zaprtimi vrati, zato Novak v njem ni sodeloval. Če bo v določenem roku spet kršil vojaško disciplino, mu grozi odpoved.
Medtem pa je generalmajorka oktobra umaknila predlog za Škerbinčev kazenski pregon, saj meni, da bo to pripomoglo k izboljšanju medsebojnih odnosov. Poleti je presenetila z nekaterimi kadrovskimi menjavami, jeseni pa ocenila, da bo vojska, kljub povečanju sredstev, dosegla le stabilno pripravljenost, ne pa tudi potrebnega razvojnega preboja. Še vedno ji glede na kadrovski načrt primanjkuje 1351 ljudi, skrb vzbujajo povprečna starost zaposlenih in nizke plače.
![...](/does-not-exist.jpg)
...
Sedem krogov pogajanj za kompromis
Predstavniki parlamentarnih strank so se pri predsedniku republike Borutu Pahorju sestali kar sedemkrat, da bi poiskali rešitev, s katero bi uveljavili odločbo ustavnega sodišča o volilni zakonodaji.
Pahor je zdaj pozval tiste poslanske skupine, ki podpirajo predlog ukinitve volilnih okrajev in uvedbo prednostnega glasu (ki je lahko relativni ali absolutni), naj uskladijo končno besedilo novele zakona in začnejo zbirati podpise poslancev. Za uveljavitev jih potrebujejo 60. Za spremembo meja volilnih okrajev, da bi bilo število prebivalcev v njih bolj enakomerno porazdeljeno, je dovolj že navadna večina v parlamentu.
Skrhani odnosi med varuhi ustavnosti
![FOTO: Jože Suhadolnik/Delo](/media/images/20191223/592738.width-660.jpg)
FOTO: Jože Suhadolnik/Delo
Ustavni sodniki so letos več prahu kot s svojimi odločitvami povzročili z odnosi, ki so se med njimi zaostrili ob odločanju o neustavnosti zakona o tujcih. V ločenih mnenjih sta se spopadla
Klemen Jaklič in
Matej Accetto, prvi je drugega obtožil zavajanja o tem, da ni sodeloval s stranko SMC, čeprav ji je pomagal pisati program. Zmotil ga je tudi način odločanja sodnikov o omenjeni zadevi, Accetta pa so mnogi pozvali k odstopu.
Sodišče je bilo izpostavljeno še zaradi primera
Franc Kangler. Ker je proti njemu padlo več sodnih postopkov, so državni svetniki junija zahtevali ustanovitev parlamentarne preiskovalne komisije. Zaradi kršitve načela delitve oblasti so koalicijske stranke in Levica sodelovanje v njej zavrnile. Na nedovoljen poseg v neodvisno sodstvo so nas opozarjali v OECD in Grecu, zato so se mnogi obrnili na ustavno sodišče, ki je začasno odločilo, da poslanci dejanj sodnikov in tožilcev ne smejo preiskovati.
Zaradi hitrega odločanja je predsednik komisije
Žan Mahnič (SDS) zapisal, da je »mafija zaščitila mafijo«, s čimer si je prislužil ovadbo zaradi razžalitve, njegova komisija pa je ovadila sodnika Accetta in predsednika ustavnega sodišča
Rajka Kneza, saj se iz odločanja o tem nista izločila; Knezu očitajo poznanstvo s Kanglerjem. Sodišču se je v preteklem letu pridružil strokovnjak za medijsko pravo
Rok Čeferin.
![FOTO: Uroš Hočevar/Delo](/media/images/20191223/589625.width-660.jpg)
FOTO: Uroš Hočevar/Delo
Rešimo Slovenijo za pravičnejšo državo
Sredi oktobra se je več tisoč ljudi zbralo na ljubljanskem Prešernovem trgu. Na shodu pod geslom Rešimo Slovenijo, ki sta ga organizirala SLS in Franc Kangler, nekdanji mariborski župan in pobudnik zborovanja, so pozvali k pravični in pošteni državi, glede na transparente, ki so jih nosili, je mogoče sklepati predvsem na nezadovoljstvo z vlado Marjana Šarca.
Številne udeležence shoda, ki jim ni vseeno, kako se Slovenija razvija, je poleg drugih politikov in predstavnikov iniciativ nagovoril prvak največje opozicijske stranke Janez Janša: »Domovino Slovenijo so spremenili v peskovnik in hišo laži. Podredili so si javno šolstvo, kulturo in upravo. Tranzicijska levica v Sloveniji niti enih volitev ni dobila pošteno. Slovenci imamo najlepšo državo na svetu, a žal danes ni to, kar smo pred 29 leti izglasovali na plebiscitu.« Navzoči so podpisovali peticijo z 20 zahtevami. Čeprav je predsednik SLS Marjan Podobnik napovedal ponoven zbor, če jih vlada ne bo uresničila, novega shoda (še) ni bilo.
Navzkrižni ogenj peticij in protestov
![FOTO: Blaž Samec/Delo](/media/images/20191223/589614.width-660.jpg)
FOTO: Blaž Samec/Delo
Že prvi dnevi leta so poskrbeli za zaplete: upravno sodišče je razveljavilo odstrel 200 medvedov. Oškodovani kmetje so aprila zaradi slabega gospodarjenja s populacijo medveda in volka s kadavri drobnice protestirali pred ministrstvom za okolje. Maja so protestirali še aktivisti za pravice živali, ki so zbrali 13.500 podpisov proti odstrelu zveri. Čez leto so se vrstili napadi zveri, ki pa po številu in škodi niso bili rekordni. Sindikat kmetov je k ukrepanju pozival tako ministre kot premiera.
Poslanci so poleti potrdili nov predlog o interventnem odvzemu 200 medvedov in 11 volkov. Kmalu za tem je medved v Želimljah napadel žensko, odstrelu pa se izognil s pomočjo aktivistov, ki so ga pregnali s hrupom. Na avgustovskem protestu so kmetje zahtevali odstop ministra za okolje Simona Zajca, skupaj s premierom pa sta zaradi nevestnega dela dobila kazensko ovadbo. Na ministrstvu so potem s predpisi lovcem nekoliko olajšali odstrel, predsednik sindikata kmetov
Anton Medved pa je prejel grožnje s smrtjo.
Ker je zagovarjala pravice kmetov, je bila k odstopu pozvana tudi ministrica za kmetijstvo
Aleksandra Pivec. Na mizi ustavnih sodnikov sta se letos znašli dve pobudi za presojo ustavnosti interventnega odstrela, po katerem so do sredine novembra odvzeli 165 medvedov in pet volkov.
![FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20191223/589632.width-660.jpg)
FOTO: Leon Vidic/Delo
Vlada nemočna proti okrepljeni Štajerski vardi
Štajerska varda je po zatišju, ko je zaradi ščuvanja k nasilni spremembi ustavne ureditve do marca v priporu sedel njen vodja Andrej Šiško, poleti spet okrepila svojo navzočnost na obmejnem področju. S svojimi skoraj tedenskimi urjenji pa je vzbudila tudi pozornost tujih agencij in medijev, kot so Associated Press, Reuters, britanski BBC, nemški ARD in hrvaška HTV.
Vlada je na predlog sveta za nacionalno varnost konec novembra, z namenom, da po zeleni meji in tudi drugje ne bi več paradirali posamezniki, ki se izdajajo za varnostne organe, v državni zbor po skrajšanem postopku poslala zakon. Ta bi za takšno vedenje uvedel globe po najmanj tisoč evrov in še več, če bi posamezniki nadzor opravljali v skupini, toda poslanci hitrega sprejetja zakona niso podprli. Zdaj ga bodo obravnavali po novem letu in po rednem postopku.
Šiško je zanikal, da so vojaški oddelek, in dejal, da želijo s policijo, ki jim je zasegla plastične puške, skleniti sporazum za zagotavljanje večje varnosti in jo opozarjati na prisotnost ilegalnih migrantov. Čeprav so Šiška marca do pravnomočnosti sodbe spustili na prostost, bo moral kazen kljub temu odslužiti, saj so mu na začetku decembra zavrnili prošnjo za alternativno prestajanje kazni. Policija je za njim razpisala celo tiralico.
Vse leto razglašali, da ni planeta B
![FOTO: Voranc Vogel/Delo](/media/images/20191223/589624.width-660.jpg)
FOTO: Voranc Vogel/Delo
Globalnemu podnebnemu gibanju mladih iz 120 držav se je marca pridružilo nekaj več kot 11.000 slovenskih vrstnikov, ki so zapolnili ulice večjih mest. Stavke proti podnebnim spremembam so se prav tako vrstile pozneje v letu: maja so pred hramom demokracije zahtevali odločnejše podnebno ukrepanje, avgusta so pred brazilskim veleposlaništvom opozarjali na posledice obsežnih požarov v amazonskem pragozdu, septembra so v še večjem številu zahtevali hitre in konkretne ukrepe, oktobra pa so se zbrali pred veleposlaništvom Združenega kraljestva.
Da ni planeta B, so v gibanju Mladi za podnebno pravičnost nazadnje sporočali pred prižigom prazničnih lučk v prestolnici, saj so prepričani, da je pritisk korporacij, ki spodbujajo k nenehnemu nakupovanju, decembra najopaznejši. Prvi mož državnega zbora Dejan Židan je vlado pozval k razglasitvi podnebne in okoljske krize v Sloveniji, a za zdaj ostal brez odgovora, vendar so se predsedniki republike, vlade in državnega sveta strinjali, da je tem vprašanjem treba nameniti več pozornosti.
![FOTO: Voranc Vogel/Delo](/media/images/20191223/591541.width-660.jpg)
FOTO: Voranc Vogel/Delo
Kako težko je dobiti streho nad glavo?
Streha nad glavo postaja luksuzna dobrina, kar dokazuje tudi podatek, da Slovenija za gradnjo stanovanj nameni stokrat manj javnih sredstev, kot je povprečje v Evropski uniji, so opozarjali mladi, ki so se povezali v gibanje, imenovano Kje bomo pa danes spali?.
Na stisko, s katero se spopadajo, so opozarjali tudi s šotorjenjem na ploščadi pred parlamentarno zgradbo. Ministrstvo za okolje in prostor je oktobra predstavilo osnutek novega stanovanjskega zakona, s katerim želijo zagotoviti več najemnih stanovanj in nakup stanovanja tudi prekarcem, ministrstvo za finance pa je decembra predstavilo predlog poroštvene sheme za nakup stanovanja. To je mogoče delno razumeti tudi kot odgovor na minimalne standarde, ki jih je Banka Slovenije določila in ki jih morajo banke upoštevati pri kreditiranju prebivalstva.
Družinska medicina na robu
![FOTO: Matej Družnik/Delo](/media/images/20191223/589608.width-660.jpg)
FOTO: Matej Družnik/Delo
Družinski zdravniki so zaradi izčrpanosti množično zagrozili z odpovedmi, zato je bil na ministrstvu za zdravje sprejet aneks, ki je mejo za odklanjanje novih bolnikov postavil nižje. Temu je sledil še dogovor o nagrajevanju preobremenjenega kadra, zato je večina odpoved preklicala.
Novi minister
Aleš Šabeder je kmalu po prevzemu položaja dal soglasje k dokumentu o poklicnih kompetencah v zdravstveni negi, ki je povzročil več organizacijskih težav, saj nediplomirane medicinske sestre niso smele več opravljati svojega osnovnega poslanstva. Marsikdo ga je zato pozval k odstopu.
Pri vodenju čakalnih seznamov – kazali so za 20.000 manj čakajočih, kot jih je bilo – je nastal kratki stik med ministrstvom in inštitutom za javno zdravje, a so se strasti po zamenjavi tamkajšnjih članov sveta zavoda pomirile. Niti sanacija bolnišnic ni potekala tako, kot je bilo načrtovano, najbolj v rdečih številkah je ljubljanski UKC, ki se spopada tudi s kadrovskim primanjkljajem, zaradi česar je nezasedenih od 30 do 40 postelj.
![FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20191223/589610.width-660.jpg)
FOTO: Leon Vidic/Delo
Dečku priložnost z največjo akcijo
Odhajajoče leto je zaznamovala največja slovenska dobrodelna akcija do zdaj, s katero so malemu Krisu s spinalno mišično atrofijo omogočili zdravljenje čez lužo. Čeprav je pri nas prejemal terapijo, ki mu je koristila, so starši našli zdravilo, ki učinkuje že po enem odmerku: temu primerna je bila tudi cena 2,3 milijona evrov. Ker je najbolj učinkovito pri otrocih do dopolnjenih dveh let starosti, se je z zbiranjem sredstev zelo mudilo.
Z več dobrodelnimi koncerti, nogometnimi tekmami, zbiranjem denarja s sporočili SMS ter s pomočjo društva Palčica Pomagalčica in dobrodelni škratki, s čimer so si prislužili tudi jabolko navdiha, so v nekaj dneh zbrali celo 3,98 milijona evrov, a naleteli so na davčni zaplet, saj društvo ni bilo registrirano kot humanitarna organizacija. Da bi se izognili temu, da bi polovico zneska morali nakazati za davke, so denar prenakazali Zvezi prijateljev mladine. Preostanek bodo namenili preostalim »krisom«, ki se borijo z zahtevnimi redkimi boleznimi. Medtem se Krisovo stanje počasi izboljšuje, a s starši bo še nekaj časa ostal v Los Angelesu.
Višja udeležba in novinci
![FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20191223/589619.width-660.jpg)
FOTO: Leon Vidic/Delo
Majske volitve so premešale slovenske sedeže v evropskem parlamentu, presenetila je tudi nekoliko višja, 28,9-odstotna volilna udeležba. Najbolje se je izkazala skupna lista SDS in SLS: mandat so ponovili
Milan Zver,
Romana Tomc in
Franc Bogovič. Na drugem mestu se je znašla SD s
Tanjo Fajon in novincem na evropskem parketu
Milanom Brglezom, sledila sta jim novinca iz LMŠ
Irena Joveva in
Klemen Grošelj, osmerici – vsi po vrsti so bili izvoljeni s preferenčnimi glasovi – pa se je pridružila še
Ljudmila Novak, ki je na listi NSi premagala večnega evroposlanca
Lojzeta Peterleta.
Medtem so pogoreli v Levici, kjer so imeli vodilno kandidatko evropske levice
Violeto Tomić, v Desusu, SAB in SMC. V zadnjih dveh so se za volitve želeli povezati z LMŠ, a je ta na krilih visoke javnomnenjske podpore nastopila samostojno. Nosilka SAB
Angelika Mlinar je vendarle dobila priložnost za zastopanje slovenske politike, saj je postala ministrica za kohezijo.
Novo razmerje moči je stranke spodbudilo, da bi predlagale kandidata za slovenskega komisarja, a je na koncu obveljala Šarčeva volja. Ker so koalicijski partnerji za izbor diplomata
Janeza Lenarčiča izvedeli iz medijev, so nastala nesoglasja, na vladnem glasovanju pa ga je blokiral le SD, ki je na tem mestu želel videti Fajonovo. Lenarčič je zaslišanje za vodenje resorja humanitarne pomoči in kriznega upravljanja opravil z odliko.
![FOTO: Mavric Pivk/Delo](/media/images/20191223/589622.width-660.jpg)
FOTO: Mavric Pivk/Delo
Ustanovitelj dal roke stran
Po fiasku na evropskih volitvah, kjer so z 1,62 odstotka glasov prehiteli le dve stranki, se je predsednik Miro Cerar odpovedal nadaljnjemu vodenju SMC in napovedal sklic kongresa. Septembra je štafeto predal edinemu kandidatu, gospodarskemu ministru Zdravku Počivalšku, ki je napovedal krepitev na terenu ter prenovil sestavo vodstvenih organov. Zaradi tega so se kmalu pojavile govorice o sodelovanju v novi koaliciji s SDS, NSi in SAB.
Slab rezultat na javnomnenjskih raziskavah in na volitvah – potolažili so se le s tem, da so spet pridobili sedež v parlamentu, ki so ga izgubili s prestopom Milana Brgleza v SD – je posledica afere maketa. V medijih se je februarja pojavilo dopisovanje odgovornih za projekt drugi tir, ki so nakazovali, da je bil posel s preplačano maketo vnaprej dogovorjen, iz njega pa naj bi se SMC nezakonito financirala. Minister za okolje Jure Leben, v času sklepanja posla državni sekretar na infrastrukturnem ministrstvu, je zato podal odstop, nato je izstopil še iz SMC.
Menedžer leta odšel v čudnih okoliščinah
![FOTO: Matej Družnik/Delo](/media/images/20191223/589631.width-660.jpg)
FOTO: Matej Družnik/Delo
»Menedžerje potrebujemo na nižjih ravneh, vodje pa poslušamo,« je septembra ob prejemu naslova menedžer leta dejal
Tomaž Berločnik, predsednik uprave Petrola. Družba je do takrat dosegla 78,2 milijona evrov dobička, kar je bilo 14 odstotkov več kot v istem obdobju lani. Le mesec pozneje je skupaj s članoma uprave
Rokom Vodnikom in
Igorjem Stebernakom odstopil. Vzrok za to naj bi bila razhajanja v strategiji, saj so imeli preveč ambiciozne načrte, ki so se nadzornikom zdeli tvegani.
Že spomladi, ko se je začel širiti vpliv LMŠ v gospodarstvu – svoje ljudi so imenovali v upravo HSE – so omenjali tudi prevetritev med nadzorniki Petrola in širjenje uprave, a je kadrovsko presenečenje sledilo šele oktobra. Nadzorniki in kadrovska komisija zdaj iščeta novega prvega moža uprave, revizija poslov nekdanje pa še poteka. Menjave so se vrstile tudi v upravah Telekoma, SDH, DUTB in 2TDK. Apetiti so se postopno povečevali, sledile so zamenjave v organih upravljanja energetskih družb, Istrabenza Turizma, nazadnje Darsa, kjer so nadzorni svet povečali.
Zgodili sta se tudi dve aferi: odstop sekretarja LMŠ
Braneta Kralja zaradi poskusa vplivanja na izbiro direktorja Uradnega lista in poskus poseganja infrastrukturne ministrice
Alenke Bratušek v kadrovanje na Sodu.
![...](/does-not-exist.jpg)
...
Stoletnica širjenja znanja in jezika
»Z današnjim dnem, ko pričakujemo novo dobo, novo življenje, ko ustvarjamo slovensko univerzo, naj vas iskreno pozdravim kot prve slušatelje naše almae matris. S tem svetim trenutkom stopa naš narod v zgodovino, ki je ne izbriše nihče nikoli več,« je 3. decembra 1919 izrekel Fran Ramovš. Njegovo predavanje o historični gramatiki slovenskega jezika štejemo za ustanovitev Univerze v Ljubljani. Takrat je ta imela pet fakultet – filozofsko, medicinsko, pravno, tehniško in teološko – 942 vpisanih študentov in 18 predavateljev, zdaj združuje 23 fakultet, tri umetniške akademije, 38.000 študentov in več kot 6000 zaposlenih.
Ko je nastajala, je bila del nove podobe Evrope in sveta po prvi svetovni vojni, obenem pa eden od institucionalnih stebrov nastajanja samostojne Slovenije. Ves čas je bila tudi sinonim za artikulacijo nacionalnega jezika, slovenščine.
Predsednik države Borut Pahor je univerzi podelil red za izredne zasluge za prispevek k duhovnemu in kulturnemu razvoju slovenskega naroda, za uveljavitev slovenskega jezika ter vrhunske dosežke v znanosti in izobraževanju. Njen rektor Igor Papič, ki je priznanje prevzel, je spomnil, da se univerza uvršča med tri odstotke najboljših na svetu ter da je znanje največji potencial Slovenije. V zadnjem času se krepijo kritike, da zaradi prilagajanja tržnim interesom univerza izgublja avtonomijo.
Komentarji