Ljubljana – Med prijavljenimi delodajalci je tudi podjetje v lasti avstrijskega milijarderja. Igralniški velikan, ki posluje v petdesetih državah, ima pri nas v lasti devet od 26 igralnih salonov s koncesijo finančnega ministrstva. Sindikat delavcev v gostinstvu in turizmu je njegovo podjetje Novo investicije inšpektoratu za delo prijavil v začetku meseca, a to ni edina prijava, ki so jo dobili na njegov račun.
Sindikat v prijavi inšpektoratu za delo med drugim navaja primer mamice samohranilke, ki so jo o odpovedi obvestili 25. marca po telefonu, devet dni pred tem so jo sicer poslali na čakanje na delo. Je zaščitena kategorija. V prijavi sindikat navaja tudi primer redno zaposlene, ki je bila o odpovedi prav tako obveščena po telefonu, hkrati pa so na istem delovnem mestu sodelavcu, ki se mu je iztekla pogodba, podaljšali pogodbo o začasni zaposlitvi. Opozarja med drugim še na primer kršitve, kjer je bila delavki vročena odpoved, ki je datirana z mesecem februarjem, čeprav je zaposlena v začetku marca še delala ...
»Glede odpovedi pogodbe o zaposlitvi opozarjamo delavce, da naj ne podpisujejo sporazumov o prenehanju pogodbe o zaposlitvi, če tega dejansko ne želijo,« poudarjajo na inšpektoratu. Delavci namreč s tem ostanejo brez pravice do odpravnine in ne do nadomestila
Delavcev, ki naj bi jim bile kršene pravice, naj bi bilo 52, delali pa so v devetih igralnih salonih, ki delujejo po vsej državi od Portoroža do Maribora. Igralni saloni so v lasti Novomatica, igralniškega velikana oziroma njegove slovenske družbe Novo investicije.
Lastnik Novomatica je Avstrijec
Johann Graf, njegovo premoženje je bilo ocenjeno na več kot devet milijard evrov. »Na nas se obrača vse več delavcev, ki so bili zaposleni v igralnicah Novo investicije po različnih krajih v Sloveniji, v katerih so v času epidemije prejeli odpovedi pogodb o zaposlitvi iz poslovnih razlogov,« pravijo v Sindikatu, ki ocenjuje, da omenjeni delodajalec več kot očitno zavestno krši delovno pravno zakonodajo. Direktor Novo investicije
Klemen Čaleta s prijavo ni seznanjen in pravi, da zakonodajo spoštujejo ter da so očitki sindikata neutemeljeni in zlonamerni. Pred dnevi pa je za sicer
Delo izjavil, da so »izkoristili vladni ukrep in zaposlene poslali na čakanje, preostale stroške pa da krijejo iz rezerv«.
![Inšpektorat za delo prejel precej več prijav kršitev kot lani FOTO: Infografika Delo](/media/images/20200420/674332.width-660.jpg)
Inšpektorat za delo prejel precej več prijav kršitev kot lani FOTO: Infografika Delo
Ne podpisujte pogodb, če ne želite
Na inšpektoratu za delo so prejeli okoli 200 prijav različnih delodajalcev, ki so povezane s pojavom koronavirusa. Približno 65 odstotkov prijav se nanaša na zagotavljanje varnosti in zdravja pri delu, preostale pa na odpovedi pogodb o zaposlitvi in enostransko odrejanje letnega dopusta.
![Inšpektorat za delo je največ prijav, povezanih z zagotavljanjem varnega dela, prejel zaradi nezagotavljanja zaščitnih mask in razkužil FOTO: Shutterstock](/media/images/20200420/674336.width-660.jpg)
Inšpektorat za delo je največ prijav, povezanih z zagotavljanjem varnega dela, prejel zaradi nezagotavljanja zaščitnih mask in razkužil FOTO: Shutterstock
Največ prijav na inšpektorat je povezanih z varovanjem zdravja.
Delavce opozarjajo, naj ne podpisujejo sporazumnih odpovedi, če ne želijo.
Številni delavci in delodajalci iščejo strokovno pomoč.
Na inšpektoratu opozarjajo, da glede koriščenja letnega dopusta delodajalec ne sme zgolj enostransko odrejati letnega dopusta, delodajalce in zaposlene pa poziva k strpni komunikaciji in dogovornemu reševanju problemov. Inšpektorji so v posameznih konkretnih primerih delodajalce tudi pozvali k spoštovanju določb delovnopravne zakonodaje; vsi nadzorni postopki, ki so jih začeli, še niso končani.
»Tudi glede odpovedi pogodbe o zaposlitvi opozarjamo delavce, da naj ne podpisujejo sporazumov o prenehanju pogodbe o zaposlitvi, če tega dejansko ne želijo,« še poudarjajo na inšpektoratu. Delavci namreč ob tem ostanejo brez pravice do odpravnine in ne do nadomestila. Koliko takšnih primerov se je zgodilo, na inšpektoratu nimajo podatkov.
V tem času se tako delavci kot delodajalci na inšpektorat sicer obračajo predvsem z zaprosili za strokovno pomoč – od sredine marca so v zvezi s tematikami, povezanimi s pojavom koronavirusa v Sloveniji, prejeli več kot 200 zaprosil za strokovno pomoč. Večinoma glede posameznih pravic iz delovnega razmerja ter glede zagotavljanja varnosti in zdravja pri delu.
Komentarji