Ljubljana – Druga polovica šolskega leta, ko se začne največja bitka za ocene in ko si otroci izbirajo srednjo šolo ali fakulteto, je čas, ko imajo svetovalni delavci še več dela. Opažajo, da imajo vsako leto več del in nalog, normativi pa se niso spremenili že desetletja. Z ministrstvom bodo rešitve spet iskali junija, predsednik združenja ravnateljev pa opozarja, da so ti problemi enaki v prav vseh poklicih na slovenskih šolah.
»Normativ en svetovalni delavec na dvajset oddelkov gotovo velja že 36 let, kolikor sama delam kot svetovalna delavka,« pojasnjuje predsednica sekcije svetovalnih delavcev v Svizu
Darinka Dekleva. Ker je normativ za razred 28 učencev, to pomeni 560 učencev na enega svetovalnega delavca. Na manjših šolah, kjer ni 20 oddelkov, delajo svetovalni delavci tudi v podaljšanem bivanju in podobno. Svetovalni delavci opažajo, da imajo vsako leto več delovnih nalog, težave otrok so vse večje, pojasnjuje šolska psihologinja iz OŠ Solkan
Barbara Stožir Curk: »Učencev z učnimi, čustvenimi in vedenjskimi težavami je vse več. Prav tako je veliko vzgojne problematike. Delati je treba tudi z nadarjenimi učenci, ki pa zaradi dela z drugimi velikokrat niso tako obravnavani, kot bi lahko bili.«
![FOTO: osebni arhiv](/media/images/20200913/429086.width-660.jpg)
FOTO: osebni arhiv
Barbara Stožir Curk, svetovalna delavka OŠ Solkan:
»Včasih težave ne zmoreš rešiti sam in potrebuješ nasvet, a v šoli nimaš kolega, s katerim bi se lahko posvetoval. Srečujemo se na aktivih, ki so neformalna druženja. Želimo si, da se spremenijo standardi in normativi, da bo na šolah lahko več svetovalnih delavcev. To bo pomembno vplivalo na delo z otroki, s tem seveda tudi na učitelje in končno tudi na starše.«
Stožir Curkova dodaja, da svetovalni delavci sodelujejo še pri najrazličnejših projektih, skrbijo za različne aplikacije, so udeleženi pri nacionalnih preverjanjih znanja, vpisih v prvi razred in v srednjo šolo, delajo s tujimi učenci, obremenjuje jih dokumentacija: »Vse to onemogoča, da bi delal tisto, kar je tvoje osnovno poslanstvo – delo z učenci od prvega do devetega razreda, ki se razlikujejo po razvojnih značilnostih in imajo različne potrebe.«
Najboljše je timsko delo
Predsednica Društva šolskih svetovalnih delavcev Slovenije
Ajda Erjavec Bartolj pravi, da zaradi velike razpršenosti delovnih nalog izgorevajo: »Naše pisarne so kot 'avtobusne postaje', mi pa v mislih in dejanjih vedno razpršeni na več deset hkratnih delovnih procesov.« Tudi zato so se svetovalni delavci spet povezali v društvo, v katerem je zdaj okoli 250 članov, kar je petina vseh svetovalnih delavcev v državi.
![FOTO: osebni arhiv](/media/images/20200913/429035.width-660.jpg)
FOTO: osebni arhiv
Darinka Dekleva, predsednica sekcije svetovalnih delavcev v Svizu:
»Vse več je diagnosticiranih posebnih potreb, psihosomatskih obolenj pri učencih, čustveno-vedenjskih motenj in preobčutljivih staršev, ki se pritožujejo nad vsem, kar jim ni všeč. Če vse poteka, kot je treba, sploh ni videti, da smo kaj naredile. Naše delo je nevidno. Opazni so le alarmantni dogodki, ko nas in naše ravnatelje mediji »raztrgajo«.«
Ko so pred 51 leti zasnovali sistem svetovalne službe, so že takrat predvideli timsko delo psihologa, pedagoga in socialnega delavca. Zaradi normativov, kakršni so, vseh teh ljudi predvsem v manjših šolah ni, čeprav bi za obravnavo potrebovali na šolah vse tri profile, pojasnjuje Deklevova: »Socialni delavci in pedagogi na primer ne moremo testirati. To zna in sme le usposobljen psiholog.« Erjavec Bartoljeva dodaja, da bi v nekaterih primerih potrebovali tudi specialne, socialne pedagoge, logopede in surdopedagoge, realnost je drugačna: »V praksi jim navadno uspe obvladovati predvsem upravno-administrativne postopke ter koordinatorske naloge, ostale dejavnosti so predvsem situacijske narave. Kot kritična manjšina je v posameznem kolektivu svetovalna služba lahko tudi trn v peti in deležna različnih pritiskov, celo mobinga.«
![FOTO: Špela Kuralt/Delo](/media/images/20200913/429037.width-660.jpg)
FOTO: Špela Kuralt/Delo
Gregor Pečan, predsednik Združenja ravnateljic in ravnateljev glasbenega in osnovnega šolstva Slovenije:
»Svetovalni delavci niso v prav nič drugačnem položaju, kot drugi zaposleni na šolah, od čistilke do ravnatelja. To so posledice neoliberalizma. Vsi opozarjajo na problem preobremenjenosti in vsem so se delovne naloge pomnožile. Ministrstvo se tega ne zaveda, ker po ministru Slavku Gabru na tem delovnem mestu ni bilo nikogar, ki bi se res spoznal na delo v šolstvu.«
Čakanje na belo knjigo
Predsednik združenja ravnateljev Gregor
Pečan, ki je pred časom opozoril, da bi samo za koordinacijo dela otrok z odločbami o usmeritvi potreboval enega zaposlenega, poudarja, da problem svetovalnih delavcev ni edinstven: »V šolstvu ni človeka, ki se mu naloge ne bi pomnožile!« Z ministrstva za šolstvo so odgovorili, da so se s predstavnicami svetovalnih delavcev že sestali, naslednje srečanje bodo imeli junija: »Preden bodo nastale kakršnekoli zakonske spremembe, je treba pripraviti analizo nalog, ki jih svetovalni delavci v šolskem prostoru opravljajo. Prav tako bo področje svetovalnega dela deležno ustrezne pozornosti pri pripravi bele knjige.«
Komentarji