![Tanja Fajon je včeraj za N1 dejala, da je Dominiki Švarc Pipan dvakrat svetovala, naj odstopi. Sledil je sklep predsedstva. FOTO: Voranc Vogel/Delo](https://www.delo.si/media/images/20240130/1634046.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Ves včerajšnji dan so se vrstila ugibanja, ali bo ministrica za pravosodje Dominika Švarc Pipan, potem ko so ji v njeni stranki odrekli podporo, odšla sama ali pa bo predsednik vlade Robert Golob moral predlagati njeno razrešitev. »Čakam, kako se bo sama odločila,« je Robert Golob dejal okoli poldneva. Kaj sta se dogovorila na večernem sestanku, do zaključka redakcije še ni bilo znano, odločitev naj bi premier sporočil danes, a vsi sogovorniki v koaliciji in opoziciji so bili bolj ali manj jasni, da obstaja le ena logična poteza.
Dogajanje po mnenju koordinatorice stranke Levica Aste Vrečko sicer ne meče dobre luči na celotno vlado. Hkrati pa je ocenila, da bi bilo nenavadno, če bi minister ob odtegnjeni podpori matične stranke nadaljeval delo v vladni ekipi. »Kadar se ugotovi objektivna odgovornost, mora vsak od nas v politiki to ponotranjiti, sprejeti odločitev in jo tudi izvesti,« je odgovoril vodja poslancev Borut Sajovic.
Okoliščine nakupa stavbe na Litijski za 7,7 milijona evrov je po mnenju v koaliciji sicer treba preiskati, a to je naloga pristojnih organov, ne ministrice, ki je do zdaj vztrajala, da si to želi storiti, ko bo še na položaju.
Predsednik vlade je v odgovoru na poslansko vprašanje v ponedeljek odgovoril celo to, da bi rad slišal, kako je mogoče, da trije ali štirje ljudje na tretji ravni ministrstva lahko take projekte potisnejo skozi postopke državne uprave, prikrijejo vse sledi pred tistimi, ki o tem odločajo, in projektu dajo etiketo, da je z njim vse v redu. V prihodnje si želijo to preprečiti.
To je narativ, kot ga je zastavila Dominika Švarc Pipan, ki je že zatrjevala, da so jo strokovne službe zavedle. Na njen predlog je bil že razrešen generalni sekretar ministrstva Uroš Gojkovič, napovedala pa je premestitev še dveh uslužbencev, ki naj bi sodila k SDS, na seji predsedstva je s prstom pokazala tudi na glavnega tajnika SD Klemna Žiberta, češ da je komuniciral s člani njene ekipe. »Ta redno komunicira z ministrstvi pod vodstvom SD v pripravljenosti pomagati pri uresničevanju projektov ministrstev,« so odgovorili iz SD, a dodali, da on ne vodi niti postopkov izbire in vodenja posameznih projektov niti o njih ne sprejema odločitev.
»Lahko da se bo vse skupaj končalo tudi tako, da bo odstopila čistilka na ministrstvu za pravosodje,« je komentiral Janez Janša, prvak SDS, stranke, ki je zoper Dominiko Švarc Pipan vložila interpelacijo.
Morebitni obstanek Švarc Pipanove v vladi s podporo premiera bi sicer zanj, še zlasti pred skorajšnjimi evropskimi volitvami, pomenil velikansko tveganje – dodaten padec javnomnenjske podpore – in tudi možen pretres v koaliciji.
Na koalicijskem srečanju o prioritetah
Na Gregorčičevi ulici se bodo zgodaj popoldne ponovno – po daljšem premoru – sestali ministri in poslanci na srečanju, na katerem naj bi razpravljali o delu in prioritetah v tem letu, gotovo pa se ne bodo mogli izogniti niti menjavam v vladni ekipi. Ne nazadnje so te vplivale tudi na zaostanek napovedanih reform, ki so jih napovedovali že lani na posameznih koalicijskih vrhovih. Pozneje so te vrhove označevali za napako, saj z njimi niso dosegli želenega sporočila.
S čim naj bi se ukvarjali letos, so že – kot smo poročali – pretresala vodstva strank in njihovi generalni sekretarji, na podlagi česar je čistopis nato pripravil podpredsednik vlade Luka Mesec. Prioritete so razdelili na tri področja, in sicer reforme, razvoj in varnost. Med najbolj pričakovanimi reformami, s katerimi se že zamuja, je davčna za razbremenitev dela, pokojninska, prenova plačnega sistema v javnem sektorju ter spremembe v zdravstvu.
Koalicija omenja še sanacijo po poplavah, izpostavlja pa tudi strategijo za povečanje produktivnosti slovenskega gospodarstva, razvoj učinkovitih in preprostih digitalnih javnih storitev, medijsko reformo in krepitev javnih medijev, zakon o prestrukturiranju premogovnih regij, modernizacijo železniške infrastrukture, urejanje stanovanjskega trga, regulacijo Airbnb ter zagotavljanje neprofitnih najemniških stanovanj ...
Navadno so bila v Golobovi vladi srečanja sicer bolj ko ne namenjena grobim predstavitvam in prepričevanju že prepričanih, manj pa refleksijam, kako naprej.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji