![Ljudje so vsaj pozive k udeležbi na državnozborskih volitvah vzeli resno. Do volišč se jih je podalo največ po letu 2000. FOTO: Blaž Samec/Delo](https://www.delo.si/media/images/20221230/1351708.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Le redko se zgodi, da se volitve skoncentrirajo tako, kot so se lani. Poleg trojih neposrednih, državnozborskih, predsedniških in lokalnih, so potekale še ene posredne, v državni svet. Kot da to ne bi bilo dovolj, so jesensko gnečo odločanj povečali še trije referendumi, ki so bili k sreči na isti dan.
Ker ima Slovenija parlamentarni politični sistem, so najpomembnejše volitve v državni zbor, edini polnokrvni parlamentarni dom v teh krajih. Od sestave državnega zbora je odvisno, kdo bo vodil državo. Ne vodi je predsednik, čeprav je uradno to najvišji položaj, ampak je največja moč v rokah predsednika vlade. Posebno če ima zanesljivo državnozborsko večino, se pravi, da ga trdno podpira vsaj 46 poslancev.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji