![Edini ostanek drugega templja v Jeruzalemu je Zid objokovanja, najsvetejši kraj judovske vere. FOTO: Jim Hollander/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20230526/1450098.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Tričetrt stoletja po ustanovitvi Izraela se še vedno postavlja nikoli rešeno vprašanje, ali je judovska država lahko demokracija oziroma ali je sionizem, na katerem temelji Izrael, ideološko združljiv s političnim pluralizmom. Judi pred drugo svetovno vojno svojih potencialov niso uresničevali v politiki, ampak na drugih področjih. Ko je v poznem 19. stoletju nastal sodobni sionizem kot gibanje za ustanovitev judovske države, je že njegov duhovni oče, avstro-ogrski Jud, novinar Theodor Herzl, ki se je zavzemal za ustanovitev judovske države v Palestini, pisal špekulacije o bodoči ureditvi te države. Ena možnost je bila družba s pretežno verskim značajem in dominacijo Judov, druga politični pluralizem in sodelovanje med Judi in tam živečimi Arabci. Herzl je zagovarjal drugo možnost, vendar tega vprašanja v Izraelu do danes niso razrešili.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji