![Robert Fico se je z zmago svoje stranke na sobotnih parlamentarnih volitvah vrnil v ospredje političnega dogajanja na Slovaškem. FOTO: Vladimir Simicek/Afp](https://www.delo.si/media/images/20231002/1535248.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Srednja Evropa se z ruskim napadom na Ukrajino februarja lani ni znašla le sredi varnostne krize, ampak tudi zrelostne preizkušnje, ki še vedno traja. Osvajalska vojna in brutalnost, s katero se je Vladimir Putin lotil obnavljanja ruskega imperija, je nekdanjim članicam Varšavskega pakta na najbolj nazoren način predočila črno-belo perspektivo prihodnosti, v kateri lahko izbirajo med liberalnimi vrednotami Zahoda in pogubnostjo »ruskega miru«.
Čeprav se je pred letom in pol velika večina držav instiktivno zatekla k prvi možnosti in odločno podprla Ukrajino v njenem boju proti agresorju, se je od takrat izkazalo, da v nekaterih srednjeevropskih državah sposobnosti reflektiranja niso dovolj močne, da bi prevladale nad intenzivnostjo ruske propagande, kaj šele nad privlačnostjo iliberalne demokracije.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji