Mirno protesti in vandalizem sta kategoriji iz različnih svetov. Kdor jih tlači v isti predal, stopa na pot simbolnega nasilja.
![Državni zbor, dan pozneje. FOTO: Matej Družnik](https://www.delo.si/media/images/20210917/1029109.width-660.jpg?rev=1)
Galerija
Državni zbor, dan pozneje. FOTO: Matej Družnik
V komentarju lahko preberete:
Nekako do trenutka, ko je 15. septembra, v sredo zvečer, padel mrak, bi zelo zapleteno množico lahko označili z besedo protestniki. Protest, če je miren, je ena od ustavnih pravic. Kar je sledilo, ni bil protest. Bilo je nasilje, kategorija, ki je ne najdemo na seznamu ustavnih pravic, temveč jo najdemo v kazenskem zakoniku.
Grobe poenostavitve, tlačenja v isti predalček, postanejo problem, ko ta prijem uporabijo ljudje s politično močjo. Mirni protest je ustavna pravica, vandalizem je nedopustno početje. Skupni imenovalec med obema pojavoma obstaja – v obeh primerih se zbere manjša ali večja množica ljudi. Ta skupni imenovalec pa ne opravičuje risanja vzporednic.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji