![O reformah je daleč najlaže posplošeno govoriti in jih napovedovati – v tej fazi sta zdaj tudi naša vlada in koalicija – težave pa nastopijo že korak naprej, ko se je treba poenotiti o ciljih in nato še o konkretnih reformskih ukrepih. Foto: Mavric Pivk/DELO Foto](https://www.delo.si/media/images/20230127/1372495.width-660.jpg?rev=3)
Neomejen dostop | že od 9,99€
V nadaljevanju preberite:
Po skoraj osmih mesecih političnih blokad in preigravanj smo nazadnje dobili polno operativno vlado z 20 ministri, ki za letos napoveduje obsežne reforme na več javnofinančno težkih in politično zahtevnih področjih – od zdravstva, davkov, dolgotrajne oskrbe do plač, pokojnin, stanovanj in podobno. Levosredinska Golobova garnitura pri reformskih napovedih zdaj ne zaostaja za prvo Janševo vlado, ki je na začetku leta 2005 poskrbela za pravo reformsko vročico na Slovenskem. Letos bo minilo 18 let, ko je bil pod vladnim okriljem in z ustrezno politično podporo oblikovan več kot stočlanski odbor za reforme z desetimi podskupinami – na čelu s skupino ambicioznih mladih ekonomistov z drznimi in vseobsegajočimi reformskimi načrti. Izpostavimo le davčno reformo z idejo znamenite enotne davčne stopnje.
Kakšne nauke lahko potegnemo iz reformatorskih poskusov preteklih vlad? Zakaj je Marija Terezija iz 18. stoletja še naprej največja reformatorka na teh prostorih? Kakšen strateški premislek nas čaka pri reformah leta 2023?
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji