V petek se je na petem regionalnem forumu zunanjih ministrov Unije za Sredozemlje ob 25. obletnici začetka barcelonskega procesa srečalo 42 držav članic te unije.
Leta 1995 podpisana barcelonska deklaracija je bila močna politična izjava, njene podpisnice so sprejele jasno zavezo in uskladile prizadevanja, da bi evrosredozemska regija stopila na pot miru, stabilnosti in blaginje. Leta 2008 je zaživela Unija za Sredozemlje – platforma, osredotočena na spodbujanje političnega dialoga in operativnega sodelovanja na najrazličnejših področjih. Namen te unije je razširitev povezovanja v regiji, ki ima velik potencial in ki jo bogati velika raznolikost.
Povsod po Sredozemlju si ljudje prizadevajo za mirno in dostojno življenje v pravični družbi, kjer imajo možnost kakovostnega izobraževanja in zaposlitve. Mladim moramo omogočiti, da uresničijo svoj potencial in dejavno sodelujejo pri gradnji naše skupne prihodnosti.
Vse države ob Sredozemskem morju se spopadajo z grožnjo terorizma, skrajnih ideologij in kultur sovraštva, ki med nami sejejo razkol. Skupaj smo se postavili po robu terorizmu in vsem dejanjem, ki podžigajo sovraštvo. Združeni smo v boju proti krivičnim stereotipom, nestrpnosti, kulturi sovraštva, stigmatizaciji, diskriminaciji in uporabi nasilja na podlagi vere ali prepričanja. Pozivamo k prizadevanjem za spodbujanje složnosti in medsebojnega spoštovanja.
Sredozemlje se je sposobno postaviti na noge in si opomoči, če ga podpremo ter se z izzivi spoprimemo skupaj.
Prav tako moramo človeško in trajnostno pristopati k vprašanjem migracij in beguncev, tako v korist tistih, ki se podajo na pot, kot njihovim gostiteljskim skupnostim, ter pri tem spoštovati načelo skupne odgovornosti.
Čas je, da podvojimo prizadevanja in poiščemo politične rešitve za številne krize, ki že predolgo pestijo regijo – v Siriji, Jemnu, Libiji in drugje na Bližnjem vzhodu, kjer povzročajo veliko preveč trpljenja. Odločeni smo rešiti palestinsko-izraelski konflikt po načelu dveh držav kot edine poti k celovitemu miru in varnosti. Zavezujemo se, da bomo dosledno spoštovali mednarodno pravo ter krepili multilateralizem in njegove institucije ob prizadevanjih za povečanje njihove učinkovitosti.
Unija za Sredozemlje želi svoj jubilej proslaviti z obnovitvijo zavezanosti temeljnim načelom in vrednotam barcelonskega procesa. To je priložnost, da se v času, ko na naše družbe in gospodarstva močno pritiska pandemija covida-19, zazremo v prihodnost. S skupnimi močmi lahko premagamo številne izzive, ki so pred nami.
Zdaj je čas, da določimo prioritete za prihodnja leta na področjih, ki so v našem skupnem interesu in imajo velik potencial za krepitev regionalnega sodelovanja. Med glavnim prioritetami so sodelovanje na področjih ukrepanja glede podnebnih sprememb in okolja, trajnostnega razvoja, modrega gospodarstva, digitalne preobrazbe in civilne zaščite.
![Kairski trg Tahrir. FOTO: Patrick Baz/AFP](/media/images/20201130/829534.width-660.jpg)
Kairski trg Tahrir. FOTO: Patrick Baz/AFP
Konkretno je Unija za Sredozemlje podprla prvo poročilo za celotno regijo o vplivu podnebnih sprememb v Sredozemlju, ki ga je pripravila mreža sredozemskih strokovnjakov za podnebne in okoljske spremembe (MedECC). Pripravljavci politik lahko na podlagi tega poročila sprejemajo znanstveno osnovane odločitve, prav tako pa poročilo zmanjšuje podatkovno vrzel med severom in jugom. Unija za Sredozemlje vodi program Med4Jobs, ki prinaša ugodnosti za več sto tisoč mladih ter na stotine malih in srednjih podjetij. Ustanovitev evrosredozemskih univerz pripomore k oblikovanju bolj regionalne in odprte vizije med mlajšimi generacijami. Prva vzpostavitev medvladnega mehanizma za spremljanje na področju opolnomočanja žensk v regiji pa je namenjena merjenju prizadevanj za promocijo pravic žensk in pomoči pripravljavcem politik pri obravnavanju področij, na katerih je napredek prepočasen, kot je udeležba žensk v politiki in gospodarstvu.
Iskreno moramo priznati, da naša dosedanja prizadevanja še niso obrodila želenih sadov. Gospodarsko povezovanje med severom in jugom Sredozemlja še vedno zaostaja in vrzel v življenjskem standardu se ne zmanjšuje. Prav tako se niso izboljšali številni drugi kazalniki v regiji, pandemija covida-19 pa še zaostruje razdrobljenost družbe in socialno-ekonomsko neenakost. Zato moramo svoja prizadevanja podvojiti in se pri tem osredotočiti na doseganje konkretnih rezultatov.
Današnji težki časi, ki vplivajo na vse nas, nas opominjajo, kako pomembna sta sodelovanje in solidarnost med narodi. Bolj kot kdaj koli doslej si želimo izpolniti naše zaveze in se združeni spoprijeti s skupnimi izzivi. Tako bomo zagotovili trajnostno okrevanje po pandemiji, da bodo družbe in gospodarstva odpornejši in sposobni ne le preživetja, ampak tudi razcveta.
Čeprav je izzivov precej, imamo dobre razloge za optimizem. Sredozemlje se je sposobno postaviti na noge in si opomoči, če ga podpremo ter se z izzivi spoprimemo skupaj. V regiji so doma bogate kulture, ki so zibelka sodobne civilizacije; na voljo so nam uvidi svetovno priznanih mislecev in podjetnikov ter energija iznajdljive mladine.
Vlaganje v ta človeški kapital bo ključno. Naučimo se kaj iz izkušenj zadnjih 25 let in se oprimo na raznolikosti v naši regiji ter poskrbimo, da na tej poti nihče ne bo prezrt.
Močnejši smo lahko le, če stopimo skupaj.
***
Josep Borrell, visoki predstavnik in podpredsednik evropske komisije;
Nasser Kamel, generalni sekretar Unije za Sredozemlje;
Ayman Safadi, zunanji minister Jordanije.
Prispevek je mnenje avtorjev in ne izraža nujno stališča uredništva.
Komentarji