Univerza Yale je imela leta 1985, ko se je na njej kot vodja finančne službe zaposlil
David Swensen, milijardo ameriških dolarjev prihrankov. Zdaj, ko je star 67 let umrl zaradi raka, univerza v delnicah, hedge skladih in drugih naložbah obrača že 31 milijard dolarjev in je tako druga najbogatejša univerza takoj za harvardsko. Vmes je 36 let inovativnih Swensnovih prizadevanj za uspešnejše plemenitenje denarja ustanov, kot so univerze.
David Swensen je po študiju na domači univerzi v River Fallsu v ameriški zvezni državi Wisconsin leta 1980 doktoriral iz ekonomije na Univerzi Yale. A ni se takoj zaposlil na njej, temveč je šel finančne izkušnje najprej nabirat na Wall Street, v investicijske banke Lehman Brothers in Salomon Brothers. Po petih letih dela na Wall Streetu je na Yale prišel za finančnika oziroma za nekakšnega skrbnika premoženja in je pridobljene izkušnje takoj začel uporabljati za plemenitenje razpoložljivega denarja univerze.
Naložbe je preusmeril v bolj tvegane in donosne
Prej konservativne in malo donosne naložbe v državne obveznice in podobne finančne instrumente je v precejšnjem delu preusmeril v bolj tvegane, a tudi bolj donosne hedge sklade, delnice, surovine, nepremičnine in druge naložbe po vsem svetu in uspel. Oblikoval je poseben Yalov model investiranja ustanov, ki so ga začele posnemati številne druge izobraževalne ustanove in dobrodelne organizacije po ZDA in v svetu, njegova filozofija investiranja je dobila celo svoje ime, rekli so ji Swensenov pristop. Za svoje delo je prejel številna priznanja in nagrade, veliko hvaležnost je v izjavi ob njegovi smrti izrazil tudi predsednik univerze Yale
Peter Salovey.
![Po petih letih dela na Wall Streetu je na Yale prišel za finančnika oziroma skrbnika premoženja. FOTO: Shannon Stapleton/Reuters](/media/images/20210507/937039.width-660.jpg)
Po petih letih dela na Wall Streetu je na Yale prišel za finančnika oziroma skrbnika premoženja. FOTO: Shannon Stapleton/Reuters
Sicer je za časa svojega delovanja na Yalu bil deležen tudi kritik, vendar ne zaradi morebitne neuspešnosti njegovih naložb in plemenitenja denarja, temveč zato, ker je pri iskanju primernih naložbenih priložnosti gledal zgolj na donosnost naložbe, ne pa na to, v kakšno dejavnost investira. Zato je denar pogosto vlagal tudi v podjetja z velikim ogljičnim odtisom oziroma v družbe, ki so v velikem obsegu uporabljale fosilna goriva. Zaradi kritik in zahtev po naložbeni politiki, ki bi bila bolj odgovorna do okolja in ki bi šla v smeri zmanjševanja izpustov toplogrednih plinov ter preprečevanja podnebnih sprememb, je od leta 2014 začel upoštevati tudi te vidike naložbene politike.
Swensen je poleg upravljanja premoženja na Univerzi Yale tudi poučeval ter bil svetovalec številnim ustanovam in organizacijam po ZDA, med drugim je bil tudi član svetovalne skupine za gospodarsko okrevanje predsednika
Baracka Obame.
Komentarji