![Stonehenge je nastal okvirno v času, ko sta nastali tudi Keopsova piramida in Sfinga v Gizi, in podobno kot ti dve odraža željo po združevanju ljudi, materialov, predmetov in idej. FOTO: English Heritage](https://www.delo.si/media/images/20220223/1139709.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
»Izjemno čustvena razstava, ki slavi prebivalce starodavne Britanije in razkriva mistično pokrajino bogov ter kraljev.« V ta kratki stavek so pri Guardianu strnili vtis z dolgo pričakovane razstave v Britanskem muzeju o globalno najprepoznavnejšem britanskem spomeniku megalitske umetnosti iz časa mlajše kamene dobe, Stonehengeu. Preučevalci preteklosti se vprašanjem, ki jih poraja, posvečajo stoletja.
Razstava Svet Stonehengea je »čarobna kot gomila, polna bleščečih zakladov«, Guardian še laska razstavnemu projektu, katerega tema je znameniti megalitski venec pri Salisburyju, ki s fotografijami polni medije predvsem ob poletnih in zimskih solsticijih. Po mnenju avtorja zapisa te potopi v prvinske vode domišljije, preveva pa jo ljubezen do ljudi iz oddaljene preteklosti, od katerih se je mogoče tudi kaj naučiti.
Raziskovalci se vprašanjem, ki jih poraja Stonehenge, posvečajo stoletja, kar ni presenetljivo, če moraš razložiti, kako so lahko ogromne, večtonske gmote modrega kamna vulkanskega izvora na jug novodobne Anglije pripeljali iz 200 kilometrov oddaljenega Walesa oziroma lokacije, ki se zdaj imenuje Carn Menyn. Bližje jih niso mogli pridobiti. A ni celoten spomenik iz te kamnine.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji