![Policijska preiskava kraje Groharjevih slik ni dala rezultatov, zasebni lastniki izposojenih slik so se odločili za odškodninski tožbi proti Loškemu muzeju. FOTO: Marjana Hanc](https://www.delo.si/media/images/20230223/1389933.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Od kraje treh Groharjevih slik v Loškem muzeju je minilo enajst let, končno je (skoraj) epilog dočakala sodna obravnava tožb, ki so jih vložili zasebni lastniki dveh izmed njih. Muzej je visoko, pravnomočno dosojeno odškodnino – okoli 165.000 evrov – že moral izplačati, a v njem še upajo na rezultat najnovejše revizije ocen vrednosti ene izmed slik.
V tej, za slovenski prostor precedenčni zgodbi izstopa tudi to, da je del že plačane odškodnine predstavljalo 41.724,03 evrov, ki jih je morala muzeju nakazati nekdanja direktorica Jana Mlakar. Vrhovno sodišče je dosodilo, da si je v letih 2010–2015 odmerjala previsoke plače.
Tatovi, ki so morali razmere v Loškem muzeju odlično poznati, so tik pred božičem leta 2011 prelisičili tamkajšnji alarm in – ne da bi pustili kake sledi vloma – ukradli Portret Mileve Zakrajšek, podpisano delo Ivana Groharja iz leta 1908, in dva njegova nepodpisana izdelka: Deklico in Petermanovo Francko.
Prvi dve sta bili izposojeni od zasebnih lastnikov, tretja je bila v lasti Loškega muzeja. Do izposoje je prišlo zaradi razstave Moč pogledov: portretno slikarstvo Ivana Groharja, s katero so v Škofji Loki v sodelovanju z ljubljansko Narodno galerijo obeležili tedanjo stoletnico slikarjeve smrti, po podrtju razstave pa sta sliki po dogovoru ostali na izposojo v stalni zbirki. Do kraje v noči na petek, 23. decembra 2011.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji