![Dobitnik Cankarjeve nagrade bo znan 8. maja. FOTO: Blaž Samec/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220425/1180140.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Slovenski center Pen, SAZU, ZRC SAZU in Univerza v Ljubljani skupaj z Občino Vrhnika podeljujejo Cankarjevo nagrado. Žirija v sestavi Alenka Koron, Niko Grafenauer, Darja Pavlič, Alja Predan, predseduje pa ji Ivan Verč, je letos obravnavala več kot trideset knjig. Predstavnik Pena Marko Golja je na predstavitvi nominirancev povedal, da so za letošnjo, tretjo Cankarjevo nagrado prejeli za polovico več predlogov kot lani. Žirija je izbrala zelo različna, po njegovi oceni prebojna in tudi nekonvencionalna dela, ki zaobjemajo različne zvrsti, kar je bilo značilno tudi za ustvarjalnost Ivana Cankarja. V ožji izbor so se uvrstili Nina Dragičević s pesniško zbirko To telo, pokončno, Simona Semenič s knjigo dramskih besedil Tri igre za punce in Dušan Šarotar z romanom Zvezdna karta. Prejemnika nagrade, vredne predvidoma 10.000 evrov, bodo razglasili 8. maja na Vrhniki. Prvi jo je leta 2020 prejel Sebastijan Pregelj za roman V Elvisovi sobi, lani pa Gašper Kralj za roman Škrbine.
Kritiško sito je edina literarna nagrada, ki jo za najboljše literarno delo slovenskega avtorja ali avtorice v preteklem letu podeljujejo literarni kritiki. Letos jo bodo podelili že enajstič, glasovanje pa poteka v dveh krogih. Glasujejo lahko vsi člani društva, tako da pri izbiri nagrajenca sodeluje kar najširši kritiški forum. Zmaga literarno delo, ki prejme največ glasov. Med finaliste so se tokrat uvrstili romani Piksli Jasmina B. Freliha, Zabubljena Ane Marwan in Đorđić se vrača Gorana Vojnovića. Vsi trije so izšli pri založbi Beletrina. Doslej so nagrado prejeli Katja Perat (Najboljši so padli), Maruša Krese (Da me je strah?), Davorin Lenko (Telesa v temi), Katarina Marinčič (Po njihovih besedah), Jure Jakob (Hiše in drugi prosti spisi), Mojca Kumerdej (Kronosova žetev), Milan Jesih (Maršal), Jernej Županič (Mamuti), Anja Golob (da ne da ne bo več prišla ...) in Muanis Sinanović (Krhke karavane).
Veleposlanica Republike Francije v Sloveniji Florence Ferrari je v imenu francoske ministrice za kulturo Roselyne Bachelot-Narquin podelila odlikovanje častnica reda umetnosti in leposlovja literarni prevajalki Suzani Koncut. Red, ki ga sestavljajo trije čini, vitez oziroma vitezinja, častnik oziroma častnica in poveljnik oziroma poveljnica, je namenjen »nagrajevanju ljudi, ki so se odlikovali s svojim ustvarjanjem na umetniškem oziroma literarnem področju ali s prispevkom k vplivu umetnosti in književnosti v Franciji in po svetu«.
Suzana Koncut je prvo odlikovanje prejela leta 2016. Novi naziv je prejela za dosedanje dosežke v literarnem prevajanju, še posebej za delo v zadnjih šestih letih. »Odlikovanje je tako nagradilo številne prevode vse zahtevnejših del francoske književnosti, dramatike, humanistike in družboslovja ter stripa, njen neprecenljiv prispevek k širjenju vpliva francoske književnosti in idej ter njeno predanost kulturni sceni in strokovnim povezavam, ki jih ohranja s Francijo,« so zapisali na Francoskem inštitutu. Suzana Koncut je v tem obdobju presegla mejnik sedemdesetih prevedenih del, med njimi je več posebej kompleksnih opusov.
Na založbi Beletrina znova vzpostavljajo spletna portala Kulturnik.si in Culture.si, namenjena vsem, ki jih zanima kulturno dogajanje. Lastnik portalov je ministrstvo za kulturo, upravlja in ureja ju Beletrinina neodvisna uredniška ekipa, kulturne ustanove in producenti lahko vanju tudi sami vpisujejo dogodke. Kulturnik.si je nacionalni spletni portal, Culture.si pa je namenjen iskalcem informacij o slovenski kulturi z vsega sveta.
Prvi vsebuje napovednik dogodkov, novice, videoposnetke, vpogled v zbirke slovenskih knjižnic, arhivov in muzejev, blog, imenik kulturnih organizacij ter seznam aktualnih razpisov. Na drugem, ki je v angleščini, so informacije o dogodkih v tujini, na katerih sodelujejo slovenski kulturniki, seznami kulturnih institucij in festivalov ter nagrad in tekmovanj v Sloveniji, blog pa je namenjen poglobljenim avtorskim prispevkom.
Izvršna direktorica Beletrine Alma Čaušević Klemenčič (na fotografiji) je dejala, da sta projekta pomembni platformi za uveljavljanje slovenske kulture doma in po svetu. Posebno pozornost so namenili dostopnosti za ranljive skupine. Razvili so ju z mislijo na uporabnike, z namenom zagotoviti ažurne in zanimive vsebine za najboljšo možno uporabniško izkušnjo. Javnost je povabila k obisku portalov in k prijavi na e-novice.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji