Slovenski bančni sistem v sicer vse bolj tveganih razmerah ostaja kapitalsko in likvidnostno trden, ugotavlja Banka Slovenije v poročilu o finančni stabilnosti.
![Razmere za ustvarjanje dobička bank so se zaradi krize covida-19 zelo poslabšale, ugotavljajo v Banki Slovenije. FOTO: Jože Suhadolnik/Delo](https://www.delo.si/media/images/20201006/790951.width-660.jpg?rev=1)
Galerija
Razmere za ustvarjanje dobička bank so se zaradi krize covida-19 zelo poslabšale, ugotavljajo v Banki Slovenije. FOTO: Jože Suhadolnik/Delo
Ljubljana – Tveganja za finančno stabilnost so se močno povečala zaradi pandemije covida-19, ki predstavlja izjemen šok za naše in svetovno gospodarstvo, a so banke zaradi sprejetih ukrepov doma in na evropski ravni bolj odporne, njihov kapitalski in likvidnostni položaj pa je za zdaj dober in bistveno boljši kot pred zadnjo svetovno finančno krizo, ugotavljajo v Banki Slovenije v poročilu o finančni stabilnosti.
Dobiček bančnega sistema je bil ob letošnjem polletju zaradi kopičenja slabitev rezervacij za dve tretjini manjši kot v istem času lani. Razmere za ustvarjanje dobička so se tako bistveno poslabšale, dohodkovno tveganje bank pa se povečuje. Ob zaostrenih gospodarskih razmerah lahko pričakujemo nadaljnje zmanjševanje dobičkonosnosti bank, poudarjajo v BS. Namestnik guvernerja Primož Dolenc je v odgovoru na vprašanje Dela izrazil pričakovanje, da bo bančni sistem kot celota leto 2020 vendarle sklenil z dobičkom, ki pa bo bistveno manjši kot lani, ko je dosegel skoraj 600 milijonov evrov.
Ključno tveganje za bančni sistem po oceni BS izhaja iz makroekonomskega okolja, saj je bil upad gospodarske aktivnosti v Sloveniji zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija, največji, kar imamo samostojno državo. Poleg že omenjenega dohodkovnega tveganja se povečuje tudi kreditno tveganje, v BS pa pričakujejo, da se se bodo zaradi negotovih gospodarskih razmer in pretečenih odlogov odplačil kreditov v prihodnje poslabšali tudi kazalniki kakovosti kreditnega potfelja. Na drugi strani se zaradi ugodnih vplivov protikriznih ukrepov še ne povečuje delež slabih posojil, izjema so le potrošniška posojila, ugotavljajo v centralni banki.
Tveganje financiranja za banke v BS ocenjujejo za zmerno, saj se od začetka pandemije obseg vlog gospodinjstev in podjetij še povečuje in ostaja ključen vir financiranja bank. Za naprej pa pričakujejo, da se bo s poslabšanjem razmer na trgu dela rast vlog gospodinjstev umirila, enako kot rast vlog podjetij, saj bodo zadnja potrebovala denar za premostitev likvidnostnih in drugih težav. Tudi tveganje za banke, ki izhaja s trga nepremičnin, je po oceni BS zmerno. Cene v tem segmentu ostajajo stabilne, pa tudi izpostavljenost bank do gradbincev in poslovanja z nepremičninami je bistveno manjša kot ob zadnji finančni krizi.
Komentarji