![Pripadnost Zahodu za kandidaturo v svetovni organizaciji v aktualni mednarodni konstelaciji ni preveč simpatična pozicija.
FOTO: Afp](https://www.delo.si/media/images/20230602/1454521.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Čez tri dni bo 193 držav članic generalne skupščine glasovalo o nestalnih sedežih varnostnega sveta Združenih narodov. Geopolitični kontekst plenarnega zasedanja v New Yorku je zapleten in v diplomaciji postaja vse pomembnejši »globalni jug«. Slovenija se je s svojo kandidaturo znašla na spolzkem terenu, ko je uspeh oziroma neuspeh povezan tudi s konfliktom med zahodnim in nezahodnim svetom – tistim, ki mu največkrat pravimo »preostali svet«.
Številne države na jugu in vzhodu se niso želele pridružiti sankcijam proti Rusiji, na čelu katerih so ZDA. Tako imenovani tretji svet je obrnil hrbet Združenim državam, voditelji od New Delhija do Nairobija zasledujejo svoje strateške korist.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se