Drzen morjeplovec, ki bi se odpravil na 6000 kilometrov dolgo
pot čez Tihi ocean od Havajev do Japonske, bi se po tisoč prejadranih kilometrih lahko odpočil na dveh majhnih čereh, ki štrlita komaj 50 metrov iz morja. Zdaj bi vedel, da se je zasidral ob največjem vulkanu na Zemlji, ki so mu v starih časih rekli Puhahonu.
Vsaj tako trdijo znanstveniki s havajske univerze Manoa, ki so opravili meritve in bodo članek objavili v julijski izdaji revije
Earth and Planetary Science Letters.
Poimenovanje največjega je nehvaležna naloga, saj pri vulkanih ne gre tako preprosto kot na primer pri najvišji gori našega planeta. Razvrščamo jih po višini ali po prostornini, njihovo velikost pa lahko določamo po tem, koliko štrlijo iznad morske gladine, iznad oceanskega dna ali celo koliko jih je zakopanih globoko pod dnom.
Dolgo je veljalo, da je največji vulkan Mauna Loa na Havajih – 4170 metrov ga je nad gladino, še 5000 metrov pod njo, še enkrat toliko pa naj bi bilo zaritega v zemeljsko skorjo. Tako bi zavzemal okoli 75.000 kubičnih kilometrov prostornine.
![V aplikaciji Google Earth ga težko najdemo, že če vemo, kje iskati, kaj šele, da bi na čeri naleteli po naključju. Foto Google](/media/images/20200527/699221.width-660.jpg)
V aplikaciji Google Earth ga težko najdemo, že če vemo, kje iskati, kaj šele, da bi na čeri naleteli po naključju. Foto Google
A zdaj je prišel Puhahonu. Znanstveniki trdijo, da je ta 13 milijonov let stari ščitasti vulkan po prostornini približno dvakrat večji od Mauna Loe, da pa ga je le 30 odstotkov nad oceanskim dnom. Večji del ga je torej zakopanega pod sedimenti, povrhu tega se je zaradi velike mase pogreznil globoko v zemeljsko skorjo.
Poleg rekordne velikosti so mu pripisali tudi najbolj vroče izbruhe v zgodovini našega planeta – iz vzorcev mineralov so izračunali, da je imela izbruhana magma temperaturo okoli 1700 stopinj Celzija.
Komentarji