![Izjemno pomembno prvo televizijsko srečanje med predsedniškima kandidatoma je verjetno tudi zadnje pred volitvami. FOTO: Reuters](https://www.delo.si/media/images/20240909/1790890.width-660.jpg?rev=8)
Neomejen dostop | že od 9,99€
V neposredni bližini filadelfijske Dvorane osamosvojitve, kjer so ustanovni očetje ZDA konec osemnajstega stoletja sprejeli ustavo ZDA, se bosta predsedniška kandidata Kamala Harris in Donald Trump nocoj srečala na odločilni politični razpravi sodobne Amerike.
Nekdanji republikanski predsednik in demokratska podpredsednica se zadnje čase pri nekaterih vprašanjih približujeta drug drugemu. Donald Trump mehča stališča do umetne prekinitve nosečnosti in rekreativne uporabe marihuane, Kamala Harris ne nasprotuje več frackingu ter bi zdaj celo gradila zid na meji z Mehiko. Siva eminenca demokratskega premika na skrajno levico Bernie Sanders pa v tem vidi le pragmatičen pristop za zmago in ne opustitve idealov.
Tudi zato bo šlo na nocojšnjem televizijskem soočenju na vse ali nič. Trump demokratsko administracijo obtožuje krivde za veliko draginjo, več kot deset milijonov priseljencev, ki bi v običajnih časih veljali za ilegalne, ter vojne in zmanjšanja ameriškega vpliva v svetu. Za Kamalo Harris, ki je demokratsko kandidaturo pridobila po obračunu strankinih vrhov z ostarelim predsednikom Joejem Bidnom, je bilo doslej videti zadostno kazanje s prstom na Trumpa, ki je za mnoge preprosto nesprejemljiv.
Takšnih volivcev pa še ni dovolj za zmago in tudi sicer hoče ameriška javnost videti predvolilni navzkrižni ogenj pred televizijskimi kamerami. Tako kot si je Biden politično smrtno obsodbo podpisal z osupljivo slabim nastopom na junijskem televizijskem soočenju, bo izjemno pomembno nocojšnje prvo srečanje v živo med predsedniškima kandidatoma in verjetno zadnje pred volitvami. Raziskave javnega mnenja so v minulih dneh nekaj prednosti dajale Trumpu, a merjenja volilnega razpoloženja so bila zadnja leta v ZDA zelo nezanesljiva. To bo le še podžgalo vzdušje v studiu televizijske družbe ABC.
O zmagi za Belo hišo bo tudi tokrat odločalo nekaj deset tisoč volivcev »nihajočih« zveznih držav, kot so Pensilvanija, Arizona ali Severna Karolina. Na kocki je tudi vsa družbena kultura sodobnih ZDA. Selitev pristojnosti za pravico do splava v zvezne države, ki so jo ukazali Trumpovi imenovanci vrhovnega sodišča ZDA, je še povečala demokratsko prednost med samskimi ženskami. Moški volivci, tudi temnopolti in hispanski, se z večino delavskega razreda pomikajo v Trumpov tabor. Letos bodo morda odmevali tudi prikrivanje spolnih sprememb otrok v nekaterih javnih šolah pred starši pod demokratskimi vodstvi in druge sodobne spolne revolucije.
Ta vroča vprašanja prinašajo razkole v vsej ameriški družbi in politiki. Na Trumpovo stran sta se postavila neodvisni predsedniški kandidat Robert F. Kennedy, potomec znamenite demokratske predsedniške rodbine, ter X-ov Elon Musk, ki naj bi v Trumpovi Beli hiši vodil obračun s prenapihnjeno birokracijo. Kamalo Harris podpira velik del finančne industrije z investicijskim velikanom Goldman Sachsom na čelu ter Hollywooda in druge industrije zabave.
Podelitev glasbenih nagrad MTV so celo prestavili za en dan, da se ne bi križala s soočenjem predsedniških kandidatov, ki bi lahko bilo najbolj gledana predsedniška debata. Rekord – 84 milijonov gledalcev – je imela razprava med Hillary Clinton in Donaldom Trumpom 26. septembra 2016.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Vsebine, vredne vašega časa, za ceno ene kave na teden.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji