![Generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg kljub velikim ruskim izgubam pričakuje dolg potek vojne. FOTO: Kenzo Tribouillard/AFP](https://www.delo.si/media/images/20230525/1449973.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Poldrugi mesec pred vrhom Nata v Vilni v zavezništvu še ni enotne drže do pristopa Ukrajine. Tega v času vojne že tako ni mogoče izpeljati, a predvsem vzhodne zavezniške države bi rade ustregle Kijevu, ki pričakuje vsaj konkretne zaveze. Med državami, ki jasno izražajo zadržke do zavez Ukrajini, naj bi bile Nemčija in ZDA. Na drugi strani so Poljska in baltiške države.
Razprave o različnih varnostnih aranžmajih z Ukrajino, ki bi preprečili ponoven ruski napad, naj bi prišle na vrsto po vojni. Nekdanji nemški visoki diplomat in vodja münchenske varnostne konference Wolfgang Ischinger je pred kratkim v Handelsblattu predlagal, da bi uporabili temeljni akt Nata in Rusije iz leta 1997. predlagal, da bi Rusiji, če bi zapustila celotno zasedeno ozemlje, ponudili, da v Ukrajini po vstopu v Nato ne bo nameščenega jedrskega orožja in večjih enot z Zahoda.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji