Evropski cilji za doseganje ogljične nevtralnosti so zelo ambiciozni in zastavljeni roki se hitro bližajo. Eden glavnih virov izpustov toplogrednih plinov je promet, a ker bo težko ali kar nemogoče množično pravočasno preiti na električna vozila, gospodarstvo išče tudi rezervne rešitve. Ena takšnih je proizvodnja sintetičnih goriv za klasične motorje z notranjim zgorevanjem s pomočjo obnovljive električne energije. Prvo pilotno postrojenje za pridobivanje vodika in za njegovo predelavo v goriva bodo kmalu začeli graditi na jugu Čila, v skoraj vedno vetrovni Patagoniji, poroča
Die Welt.
![V čilski pokrajini Patagonija bodo zgradili prvo postrojenje za proizvodnjo sintetičnih goriv s pomočjo vetrne energije. FOTO: Ivan Alvarado/Reuters](/media/images/20210409/918125.width-660.jpg)
V čilski pokrajini Patagonija bodo zgradili prvo postrojenje za proizvodnjo sintetičnih goriv s pomočjo vetrne energije. FOTO: Ivan Alvarado/Reuters
Čeprav zelo oddaljen, je čilski projekt Haru Oni tesno povezan z Evropo, saj v konzorciju podjetij, ki so zastavila ta projekt, sodelujeta tudi nemški Siemens Energy in Porsche, ki po tem, ko bo proizvodnja stekla v komercialnem obsegu, načrtujeta uvoz tam proizvedenih goriv v Nemčijo in druge evropske države.
V konzorciju poleg omenjenih nemških podjetij sodelujejo tudi čilska naftna družba ENAP, prav tako čilska energetska družba AME in od pred kratkim še ameriški koncern Exxon. Cilj projekta je izkoristiti močne in stalne vetrove v Patagoniji za brezogljično proizvodnjo zelenih goriv.
Do leta 2026 že 550 milijonov litrov metanola na leto
V postrojenju, ki naj bi začelo poskusno delovati prihodnje leto, bo v prvi fazi polje vetrnic, ki bo proizvajalo električno energijo. To energijo bodo v naslednji stopnji uporabljali za elektrolizo vode in s tem za pridobivanje vodika. V tretji stopnji procesa bodo vodik z ogljkovim dioksidom iz ozračja sintetizirali v sintetični metanol, tega pa bodo potem deloma že v takšni obliki uporabljali za pogon nekaterih motorjev z notranjim zgorevanjem, deloma pa ga bodo predelovali v sintetična goriva – bencin, dizel in kerozin. Gorivo bodo torej pridobivali iz vetra, vode in ogljikovega dioksida iz zraka. Prihodnje leto bodo v pilotni fazi proizvedli 750.000 litrov metanola, do leta 2024 bodo proizvodnjo povečali na 55 milijonov litrov na leto, do leta 2026 pa na 550 milijonov litrov sintetičnega metanola.
Projekt subvencionira nemška vlada
Projekt je z osmimi milijoni evrov subvencionirala tudi nemška zvezna vlada, kar je bila prva spodbuda na podlagi nove nemške vodikove strategije. Haru Oni pa je tudi del čilske strategije razogljičenja gospodarstva in prometa, ki temelji predvsem na izkoriščanju sončne energije v puščavi Atacama in vetrne energije v Patagoniji.
![Poleg vetrne energije v Čilu stavijo tudi na sonce. V puščavi Atacama so že postavili prve sončne elektrarne. FOTO: Stringer Chile/Reuters](/media/images/20210409/918120.width-660.jpg)
Poleg vetrne energije v Čilu stavijo tudi na sonce. V puščavi Atacama so že postavili prve sončne elektrarne. FOTO: Stringer Chile/Reuters
Siemens se je skupaj z več partnerji letos za podoben projekt začel dogovarjati tudi v Združenih arabskih emiratih. Tam naj bi v prihodnjih letih v bližini mesta Mastar zraslo podobno postrojenje za proizvodnjo sintetičnih goriv, vendar bo to namesto vetra izkoriščalo sončno energijo.
Komentarji