Dodatni vodni vir za Istro in Kras je v nacionalnem interesu, trdijo na Rižanskem vodovodu.
![V Rižani se trenutno pretaka 50.000 litrov na sekundo, pri čemer so potrebe Rižanskega vodovoda največ 500 litrov na sekundo - a to ravno poleti, ko reka presahne.](https://www.delo.si/media/images/20201216/840903.width-660.jpg?rev=1)
Galerija
V Rižani se trenutno pretaka 50.000 litrov na sekundo, pri čemer so potrebe Rižanskega vodovoda največ 500 litrov na sekundo - a to ravno poleti, ko reka presahne.
»Projekt zagotovitve dodatnega vodnega vira za slovensko Istro in Kras gre naprej. Tudi če bi na ravni vlade prišlo do političnih sprememb, ne pričakujemo da bi se aktivnosti ustavile. Tu gre za zagotovitev primerne vodooskrbe za pet do deset odstotkov prebivalcev Slovenije v eni izmed njenih ključnih regij,« je prepričan Martin Pregelj, direktor Rižanskega vodovoda Koper.
»To je nacionalno vprašanje, ki ne more biti odvisno od podpore posamezne politične opcije,« je poudaril Pregelj. Projekt zajezitve pritoka reke Reke na ilirskobistriškem območju (potoka Suhorica, ki se zliva v Padež) je letos poleti ponovno zagnal aktualni minister za okolje in prostor Andrej Vizjak, potem ko so ga pred tem za več kot desetletje opustili. Državni prostorski načrt za vodooskrbo slovenske Istre in Krasa je v fazi priprave dokumentacije, v okviru katere bodo preučili tudi morebitne vplive na okolje, predvsem na svetovno dediščino Škocjanskih jam, zaščiteno pri Unescu.
Istrski župani in poslanci so se za zagotovitev dodatnega vodnega vira za eno izmed treh najpomembnejših središč v državi, ki je poleg tega tudi turistično najbolj obremenjeno, glasno zavzeli po lanski nesreči vlaka, ki je prevažal kerozin, na vodooskrbnem območju reke Rižane. Izkazalo se je namreč, da Istri pri oskrbi z vodo ne grozi le vse bolj pereča poletna suša, temveč tudi nevarnost onesnaženja. Obenem pa imajo težave tudi na Krasu in na ilirskobistriškem, kjer morajo zaradi težav v vodovodnem sistemu vodo večkrat prekuhavati – ponekod celo 200 dni na leto, je poudaril direktor Rižanskega vodovoda.
Trideset odstotkov vode letno odkupijo
»V prvi polovici letošnjega leta smo imeli težave zaradi pomanjkanja padavin. Pred letošnjim junijem so bile zadnje obsežnejše padavine lani jeseni,« je izpostavil Pregelj. Epidemija novega koronavirusa, ki je zaznamovala leto, je vplivala tudi na nekoliko manjšo porabo vode zaradi izpada turizma. »Posledično bomo imeli ob koncu leta do štiri odstotke manjše prihodke,« je povzel. Ne glede na to pa v prihodnjem letu ne napoveduje povišanja cene pitne vode. Prav tako bodo po njegovih besedah izvedli načrtovane naložbe v posodobitev vodovodnega sistema.
Rižanski vodovod zaradi pomanjkanja vode v poletnih mesecih dokupi približno 30 odstotkov letnih količin od sosednjih Kraškega in hrvaškega Istrskega vodovoda. Pregelj je prepričan, da bo zaradi klimatskih sprememb vode v tradicionalno sušnih delih leta vse manj, zato bo ureditev akumulacij – kot se zdaj obeta na potoku Suhorica – vse večja nuja.
Komentarji