Ljubljana – Medtem ko je za izobraževanje otrok in odraslih že veliko postorjenega, so programi za izobraževanje starejših še v povojih. V okviru študijskega programa andragogika so na oddelku za pedagogiko in andragogiko Filozofske fakultete v Ljubljani v lanskem študijskem letu uvedli izbirni predmet izobraževanje starejših.
»Pomembno je, da bodočim strokovnjakom in strokovnjakinjam s področja pedagogike in andragogike – naši študenti in študentke bodo namreč delovali na različnih področjih izobraževanja – omogočimo spoznavati tudi učenje in izobraževanje v veliki družbeni skupini starejših,« pravi nosilka omenjenega predmeta izredna profesorica dr.
Nives Ličen. Predmet lahko izberejo študenti pedagogike in andragogike, kot izbirni predmet je na voljo tudi drugim na fakulteti. Želijo si, da bi začeli staranje in učenje ter izobraževanje v starosti spoznavati študenti raznolikih študijskih smeri.
- Na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani je od lani študentom na voljo izbirni predmet izobraževanje starejših.
- Poleg finančne varnosti in telesnega zdravja učenje v starosti veča občutek samostojnosti in pripadnosti.
- Zavzemanje za do starosti prijazne (»age friendly«) univerze, ki so vključujoče tudi za starejše.
Prezrto obdobje prehoda v starost
Starost je dolgo in zelo raznoliko obdobje, v njem so ljudje od 65 do 115 let in več, pravi sogovornica: »Če primerjamo, koliko izobraževalnih programov je na voljo za prvih trideset let in koliko je izobraževanja za zadnjih petdeset, hitro ugotovimo, da sta obdobje prehoda v starost in doba starosti še vedno prezrta.« Opaža, da imamo zelo veliko raziskav o prehodu v odraslost, zelo malo pa o prehodu v starost: »Razlog lahko iščemo v prepričanju, da starejših nič več ne zanima in da niso motivirani za spremembe, nove poglede … Kar seveda ne drži, to dokazujejo mnoge subjektivne izkušnje in znanstvene raziskave.«
![Učenje med drugim pomembno pomaga, da si starejši hitro opomorejo ob dogodkih, ki zamajejo njihovo notranje ravnovesje. FOTO: arhiv SUTŽO](/media/images/20201005/787838.width-660.jpg)
Učenje med drugim pomembno pomaga, da si starejši hitro opomorejo ob dogodkih, ki zamajejo njihovo notranje ravnovesje. FOTO: arhiv SUTŽO
Dr. Nives Ličen, ki je izbirni predmet izobraževanje starejših oblikovala, razvila in ga zdaj vodi, je razložila, da je nastajal kar nekaj let, v sodelovanju z raziskovalkami, ki so področje raziskovale v Sloveniji, na Hrvaškem in drugod v tujini, predvsem v Nemčiji, Veliki Britaniji in Franciji ter ZDA. Omenja dr. Sonjo Kump, ki po upokojitvi aktivno sodeluje v gibanju izobraževanje starejših, dr. Sabino Jelenc Krašovec, dr. Anito Zovko in Mario Slowey. »Profesorica Sloweyjeva se med drugim zavzema za do starosti prijazne ('age friendly') univerze, torej univerze, ki so vključujoče tudi za starejše. K tej zamisli želi prispevati tudi naš študijski predmet,« pravi dr. Ličen.
15
študentk je predmet izobraževanje starejših izbralo lani
24
jih je vpisanih letos, vendar številka še ni dokončna
Dodaja, da delo na področju izobraževanja na ljubljanski filozofski fakulteti temelji na obsežnem razvoju izobraževanja starejših, ki sta ga v Sloveniji dolga leta negovali zaslužna profesorica dr. Ana Krajnc in dr. Dušana Findeisen, ki je bila docentka na FF UL. Obe sta svetovali tudi pri nastajanju študijskega predmeta.
![Ema Meden, študentka andragogike, je predmet izbrala lani.<br />
FOTO: osebni arhiv](/media/images/20201005/787055.width-660.jpg)
Ema Meden, študentka andragogike, je predmet izbrala lani.
FOTO: osebni arhiv
Ema Meden
študentka andragogike
»Pri predmetu izobraževanje starejših me je navdušila predvsem kakovostna zasnova. Predavatelji so prihajali iz različnih disciplin in nam tematiko osvetlili z različnih vidikov. Obiskali smo tudi pomembne ustanove, ki v Sloveniji razvijajo izobraževalne dejavnosti, namenjene starejšim. Obiskovanje predmeta je v meni utrdilo prepričanje, da je izobraževanje koristno za starejše in zelo pomembno za skupnost.«
Vključevanje starejših tudi v redni študij
V lanskem študijskem letu, ko je predmet potekal prvič, se je zanj odločilo petnajst študentk. Letos jih je trenutno vpisanih 24, vendar to še ni končna številka. Predavatelji so prijetno presenečeni nad odzivom študentov in pričakujejo, da bo s spoznavanjem področja vsako leto več zanimanja. »Starost je zanimivo obdobje, zelo se razlikuje od odraslosti in otroštva, kar je za študente izziv. Vanj zdaj vstopa tako imenovana baby boom generacija, ki je bila že v svoji mladosti dejavna in svobodomiselna. Takšna je tudi v starosti, zato načrtujemo tudi medgeneracijske programe, kot jih poznajo nekatere univerze v tujini. Starejši bi se lahko vključevali v redne študijske programe,« pravi sogovornica.
Kdo so predavatelji
Predmet je zasnovan modularno, tako da različni predavatelji s svojim znanjem vodijo študente na specifična področja. Izredna profesorica Irma Potočnik Slavič z oddelka za geografijo s študenti analizira značilnosti staranja v povezavi s konceptom prostora, osvetlijo predvsem staranje na podeželju. Dr. Nives Ličen predstavi značilnosti izobraževanja starejših po svetu in v Sloveniji, značilnosti izvajanja in raziskovanja izobraževanja starejših, predvsem pa spodbuja razvoj kritičnega mišljenja, s katerim rušijo utrjene stereotipe, da starejši ne potrebujejo izobraževanja in učenja. Asistent in mladi raziskovalec Otto Gerdina raziskuje družbene značilnosti staranja in jih predstavlja študentom. Asistentka dr. Marjeta Šarić se posebej posveča metodam svetovanja starejšim. Asistentka Tanja Šulak poskrbi za stik z neposredno prakso. Študenti z njo opravljajo terensko delo in spoznavajo izobraževanje starejših v živo. Vsi skupaj pa razvijajo to področje.
V današnjem času je znanje, ki ga daje predmet izobraževanje odraslih, zelo pomembno, saj se v starajoči se družbi število starejših povečuje. Čedalje več pa je tudi znanja o starosti in zmožnostih starejših, ki se lahko uresničijo le, če nova spoznanja, ki nasprotujejo trdovratnim stereotipom, prenašamo med širši krog ljudi. Učitelji, pedagogi in andragogi morajo biti prvi, ki ozaveščajo in razsvetljujejo množice, pravi dr. Nives Ličen.
![Mojca Suhovršnik, študentka sociologije in pedagogike, predmet obiskuje letos.<br />
FOTO: osebni arhiv](/media/images/20201005/787173.width-660.jpg)
Mojca Suhovršnik, študentka sociologije in pedagogike, predmet obiskuje letos.
FOTO: osebni arhiv
Mojca Suhovršnik
študentka sociologije in pedagogike
»Po izkušnjah v študentskem projektu ŠIPK Angleščina korak za korakom ugotavljam, da primanjkuje učbenikov za starejše. Mladi smo med študijem in prakso ugotovili, da se starejši zanimajo za učenje angleščine, vendar zanje ni ustreznih gradiv in učnih pripomočkov. V projektu Angleščina korak za korakom smo pripravili i-učbenik, ki je brezplačen in dostopen vsem, ki si želijo učenja. Gre za pomemben korak na področju izobraževanja starejših, saj je to prvi takšen učbenik v Sloveniji.«
Vir zadovoljstva in svet, še vedno poln ciljev
»Izobraževanje starejših ima potencial, da spodbudi ljudi k zastavljanju vedno novih in uresničljivih osebnih projektov, kar je lahko vir zadovoljstva v starosti. Kakor pravi francoska intelektualka Simone de Beauvoir, je za starega človeka največja sreča, celo večja od dobrega zdravja, če je zanj svet še poln ciljev,« navaja sogovornica.
Pomembne so tudi ugotovitve, da je učenje v starosti povezano z večjim občutkom blaginje. Poleg finančne varnosti in telesnega zdravja aktivno učenje v starosti spodbuja večjo avtonomijo, občutek pripadnosti in družbene vloge, ohranja duševno zdravje in duhovne razsežnosti bivanja.
Pogledi na starost
Študijski predmet je zasnovan kot del univerzitetnega študija, zato daje vpogled v temeljne poglede na starost v različnih kulturah in različnih obdobjih. Študente opremi z osnovami za raziskovanje in razvoj področja, seznanijo se z različnimi teorijami o staranju in značilnostih starejših ljudi, ki so pomembne za načrtovanje in izvajanje izobraževanja. Spoznajo različne strategije, kot so svetovanje starim, skupinsko delo in mentorstvo starejšim … Spoznajo zelo stara dela, kot so Ciceronovi Pogovori o starosti, in novejše poglede antropologov in nevroznanosti, na primer spoznanja o učenju v starosti. Povezovalno vlogo za raznotere informacije ima izobraževalna gerontologija ali geragogika. Pri predmetu razvijejo zmožnosti za načrtovanje in spremljanje izobraževanja starejših, predvsem pa za kritično spoznavanje starosti in učenja v starosti.
»Ne nazadnje izobraževanje starejših pomembno prispeva k rezilientnosti, to je zmožnosti, da si hitro opomoremo ob izjemnih dogodkih, ki sicer močno zamajejo naše notranje ravnovesje. Izobraževanje je za starejše pomembno tako z vidika ohranjanja kognitivnih zmožnosti kot krepitve socialne mreže, ki se v obdobju staranja zmanjšuje. Vključenost v neko obliko izobraževanja lahko zmanjša socialno izolacijo, ki je vse bolj značilna za staranje v sodobni družbi,« ugotavlja profesorica.
![Ana Šegula, študentka andragogike, predmet obiskuje letos.<br />
FOTO: osebni arhiv](/media/images/20201005/787926.width-660.jpg)
Ana Šegula, študentka andragogike, predmet obiskuje letos.
FOTO: osebni arhiv
Ana Šegula
študentka andragogike
»Pri pripravi izobraževalnega programa v okviru študentskega projekta (ŠIPK) Starejši zmorejo izvajati temeljne postopke oživljanja po navodilih dispečerja 112 smo študenti spoznali, da se starejši ob vključevanju v izobraževanje na eni strani soočajo z omejeno ponudbo njim prilagojenih programov in na drugi z lastnimi strahovi o fizični ali psihični nezmožnosti izvajanja zahtevnejših aktivnosti. Ugotavljamo, da starejši so motivirani za izobraževanje, vendar, tako kot vsi, potrebujejo nekatere prilagoditve, da to zanje postane prijetno doživetje.«
Prednosti, ki jih pridobijo študenti
Po njenem mnenju se pri tem predmetu v študentih predvsem krepi čudenje, kaj vse lahko ljudje počnejo v starosti, kako lahko izpolnijo svoje življenje in osmislijo svoje bivanje tudi v času, ki mu večinoma pripisujemo »izgubljanje«. Gotovo pa ima usvojeno znanje tudi kakšno konkurenčno prednost, saj število starejših narašča in se kažejo potrebe po različnih vrstah izobraževanja starejših, tudi v podjetjih, v katerih je zaposlenih vse več starejših, v društvih in centrih dnevnih aktivnosti, na univerzah za tretje življenjsko obdobje …
![Iza Grintov FOTO: osebni arhiv](/media/images/20201005/788333.width-660.jpg)
Iza Grintov FOTO: osebni arhiv
Iza Grintov
študentka andragogike
»Še vedno ima mnogo ljudi o tej starostni skupini veliko predsodkov, češ da so breme družbi, se niso več zmožni učiti, se ne obnesejo na delovnih mestih in podobno. Z razvijanjem znanja o starejših in starosti bi se ljudje lažje znebili teh predsodkov. Številne raziskave poročajo o pozitivnih učinkih izobraževanja v tretjem življenjskem obdobju. Pri predmetu sem pridobila ogromno teoretičnega znanja in se na to naučila gledati z različnih zornih kotov. Z obiski ustanov sem dobila vpogled tudi v prakso. V prihodnosti bi se na tem področju rada zaposlila.«
»Verjetno ima muzikolog ali zgodovinar, ki želi poučevati starejše, z znanjem, ki ga pridobi pri tem predmetu, prednost, prav tako ima novo znanje pedagog, ki bo razvijal medgeneracijske programe v šoli ali vrtcu …« pravi dr. Nives Ličen. Študenti s tem dodatnim znanjem se lahko zaposlijo povsod, kjer se srečujemo s starejšimi, na primer tudi v domovih za starejše in kulturnih ustanovah, ki želijo biti vedno bolj vključujoče. Področje izobraževanja starejših moramo razvijati, dodaja.
Prepričana je, da ima izobraževanje za starejše toliko dobrodejnih učinkov, da bi moralo biti dostopno vsakomur. Tako kot je pomembno, da so vrtci dostopni vsem malčkom, je pomembno, da bi se vsak starejši lahko vključil v neko obliko izobraževanja, ki sledi njegovim ali njenim interesom, radovednosti in željam.
Komentarji