![Vodovodni sistem, ki oskrbuje Anhovo, trenutno prečka tudi industrijsko cono. FOTO:: Jure Eržen/Delo](https://www.delo.si/media/images/20211118/1073026.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
»Veseli me, da so poslanci podprli oba amandmaja, ki zagotavljata sredstva za ureditev problematike s pitno vodo na območju Anhovega in okolice,« je dejala županja Kanala ob Soči Tina Gerbec. Za ureditev navezave Anhovega - ta se oskrbuje iz vodarne, ki jo je zgradila tovarna Salonit - na nov vidni vir in ureditev vodovodnih sistemov v vaseh Ilovica in Koprivišče so včeraj poslanci državnega zbora odobrili amandmaja k proračunu za prihodnji dve leti. Za to je zaslužen predvsem pritisk nevladnih organizacij.
Nad »zmago«, ki daje upanje ljudem iz Anhovega, je navdušena tudi Nika Kovač, predstavnica Inštituta 8. marca, ki se je skupaj z drugimi nevladnimi organizacijami borila za podporo proračunskim dopolnilom. Ta so na pobudo več civilnih iniciativ predlagali v opoziciji.
»Država danes popravlja svoje napake iz preteklosti, kar pa bi morala storiti že dolgo nazaj,« meni Miha Stegel, predstavnik Civilne iniciative Danes. Kot še izpostavi, so prebivalci Anhovega že plačali zelo visok davek industriji cementa in azbesta, v zadnjem obdobju tudi zaradi sosežiga odpadkov.
Navezavo Anhovega na vodni vir Mrzlek, s katerim upravlja novogoriški vodovod, podpirajo tudi na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje (NIJZ). »Lanskoletno onesnaženje, ki se je zgodilo v Anhovem, je bilo eno največjih celo v evropskem merilu. Zgodilo naj bi se zato, ker je podjetje Eternit spuščalo odpadne vode v vodovodni sistem,« je pojasnil direktor NIJZ Milan Krek. Po njegovih besedah so tedaj občini jasno povedali, da je vodooskrba, ki ni v javni lasti, za povrh pa še prečka industrijsko cono, neprimerna.
»Občina si je prizadevala, da bi bila samooskrbna z vodo, zato smo se s Salonitom dogovorili, da bodo obnovili vodarno in jo predali v občinsko last – kot družbenoodgovorno dejanje,« je pomisleke, ki jih je imela v preteklosti glede novega vodnega vira razložila županja Kanala ob Soči. To bi po njenih besedah tudi pomagalo, da vode ne bi bilo treba ob vsakem večjem dežju prekuhavati. Po lanski nesreči, ko se je v vodovodni sistem izločal celo izjemno strupen kadmij, pa so se občani odločili, da bodo poskrbeli še za navezavo na Mrzlek. »Na občini si bomo tako prizadevali za oba vodna vira, pri čemer bo projektna dokumentacija za Mrzlek zaključena prihodnje leto in bi gradnjo lahko pričeli v letu 2023. Obnova obstoječe vodarne, za katero bi poskrbel Salonit (in jo nato predal občini), pa naj bi bila nared že prihodnje leto.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji