![Foto Črt Piksi](https://www.delo.si/media/images/20211103/1061987.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Slovenci smo v torek dosegli nov žalostni rekord v bitki proti covidu-19: od 7772 testiranj s PCR-testi je bilo na novi koronavirus pozitivnih 3456 ali le nekaj manj kot 45 odstotkov izvidov. Največ okuženih v enem dnevu doslej je bilo 5. januarja letos - 3428. A po najnovejših, danes objavljenih projekcijah Instituta Jožef Stefan (IJS) sodeč, se številke še ne bodo ustavile … Nasprotno.
Logarjeva: Predlagali smo ukrepe, ki so izvedljivi
Leon Cizelj z IJS je v oddaji Odmevi na TV Slovenija glede nadaljnjega razvoja epidemije povedal, da gre lahko krivulja okužb navzgor vsaj še do konca novembra, če se v ravnanju družbe ne bo kaj bistvenega spremenilo. Po njegovih besedah se trenutno vsak teden okuži okoli 50.000 ljudi, virus pa bo pri tej dinamiki meseca novembra terjal od 400 do 450 mrtvih.
Vodja svetovalne skupine za covid-19 Mateja Logar je prav tako za Odmeve povedala, da se skupina, ki jo vodi, strinja z začasnim zaprtjem države, a le, če bi bilo zaprtje popolno. »Ker pa je bilo povedano, da to ne pride v poštev, smo predlagali ukrepe, za katere menimo, da so izvedljivi,« je dejala.
Na IJS zaradi te projekcije pozivajo ljudi k cepljenju, ki je še vedno najučinkovitejši ukrep za obvladovanje epidemije, saj »pomembno zmanjša verjetnost za okužbo in težji potek bolezni.« Ocenjeno reprodukcijsko število je približno R=1,2, kar pomeni, da smo še vedno v temno rdeči fazi.
So na IJS ta strašljivi novi rekord pričakovali tako hitro? Kot pravi dr. Leskovar, so v epidemiji zadeve na populacijski ravni precej predvidljive, medtem ko je na ravni posameznika mogoče govoriti le o verjetnosti: »Določen delež okuženih potrebuje s časovnim zamikom bolnišnično zdravljenje, obravnavo v enotah intenzivne terapije ali umre. Glede na to, da imamo v zadnjem obdobju zelo veliko potrjeno okuženih, je bilo pričakovati, da bo s časovnim zamikom tudi število umrlih veliko. In ker epidemija raste, bomo ta žalosten rekord v naslednjem obdobju verjetno celo presegli.« Kot še ugotavlja, obolevajo predvsem necepljeni.
Kratkotrajni lockdown bi le za kratek čas zmanjšal okuževanje in vprašanje je, koliko bi bil učinkovit, glede na to, da že imamo pravilo PCT, ki deluje kot neke vrste lockdown, če se dosledno izvaja.
Dr. Matjaž Leskovar
»Glede na to, da je različica delta zelo kužna, se bo vsak prej ko slej okužil,« napoveduje Leskovar. Ker je to nov virus, ki ga naš imunski sistem še ne pozna, je le-tega po njegovem smiselno »pred prvim srečanjem z virusom natrenirati s pomočjo cepljenja«. Sicer pa dr. Leskovar težko razume, da se tako velik delež populacije ne želi cepiti, kajti tveganja zaradi covida so bistveno večja kot zaradi cepljenja. Prav tako obžaluje, da nekateri kljub številnim poljudnim zapisom o problematiki epidemije ter prognozam covida še vedno ne verjamejo v cepiva in da »dojemajo vse skupaj tako drugače, da ne prideš niti do tiste točke, ko bi lahko začeli konstruktivno razpravljati«.
Z vsemi odmerki cepiva je pri nas cepljenih 1.120.575 ljudi, kar je dobrih 53 odstotkov prebivalstva.
Različica delta najbolj neugodna od vseh dosedanjih
Če je ocenjeni delež vseh hospitaliziranih, ki potrebujejo intenzivno terapijo, v drugem valu znašal 13,4, v tretjem pa 18,9 odstotka, je ta v četrtem valu že 24,8-odstoten. Iz podatkov za posamezne starostne skupine je po oceni IJS razvidno, da je bila različica koronavirusa v drugem valu tipično manj nevarna od različice alfa v tretjem valu, ta pa je tipično manj nevarna od različice delta v četrtem valu. »Različica delta je zares zelo neugodna, saj je bistveno bolj kužna od ostalih različic in je tipično tudi bolj nevarna,« navajajo na IJS. Po podatkih Nacionalnega laboratorija za zdravje, okolje in hrano so v obdobju med 18. in 24. oktobrom v vseh vzorcih potrdili isto koronavirusno različico - delta.
Ocenjujejo, da je hkrati neprecepljenih in neprekuženih še približno slabih dvajset odstotkov prebivalstva, dovzetnih pa približno 25 odstotkov.
Ali bi torej kratkotrajni popolni lockdown države pomagal k zajezitvi širjenja koronavirusa? Bi bilo deset dni dovolj? »Zaradi prekuževanja se bodo krivulje pozitivnih testov predvidoma obrnile navzdol čez približno deset dni, to je, preden bi lockdown sploh lahko pokazal učinek,« odgovarja Leskovar in pojasnjuje: »Od okužbe do hospitalizacije v enoti intenzivne terapije pretečejo skoraj trije tedni, tako da tudi če bi že danes uspeli zmanjšati okuževanje, bi zasedenost enot intenzivne terapije še toliko časa naraščala, maksimalne kapacitete pa bi bile presežene že prej. Kratkotrajni lockdown bi le za kratek čas zmanjšal okuževanje in vprašanje je, koliko bi bil učinkovit, glede na to, da že imamo pravilo PCT, ki deluje kot neke vrste lockdown, če se dosledno izvaja.«
74
smrti zaradi covida ali največ v enem dnevu doslej smo zabeležili 3. decembra 2020
Kaj pa odpovedi martinovanj, ki se vrstijo v teh dneh? Ali lahko z njimi pomembneje zajezimo širjenje zloveščega virusa? Če bi se pravilo PCT in ostali ukrepi dosledno izvajali, je prepričan Leskovar, bi epidemijo uspeli obvladovati ob odprti družbi: »Najbolj učinkovit ukrep za obvladovanje epidemije pa je cepljenje, saj pomembno zmanjša verjetnost za okužbo in težji potek bolezni.«
Maksimalne zmogljivosti v intenzivni negi bomo presegli naslednji teden.
Zaradi premalo negovalnega osebja je teh zmogljivosti le 191.
Jamstva, da bi bil kratkotrajni lockdown učinkovit, ni.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji