![Na fotografiji: Cerkev Sv. Duha v Javorci. FOTO: Leon Vidic/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220605/1210959.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Kristjani 50. dan po veliki noči obeležujejo binkošti, verski praznik, s katerimi zaključujejo velikonočni čas. S praznikom se spominjajo prihoda Svetega Duha, ki je po navajanju Svetega pisma prišel nad zbrane učence in Marijo, ter ustanovitev Cerkve. V več evropskih državah obeležujejo tudi binkoštni ponedeljek, ki je dela prost dan.
Po učenju Katoliške cerkve Sveti Duh skupaj z Očetom in Sinom tvori sveto trojico, pri čemer gre za enega Boga v treh različnih naravah.
Po binkoštih - pojem izvira iz grške besede pentekoste, petdeseti - se v Katoliški cerkvi nadaljuje liturgični čas med letom, ki traja do konca cerkvenega leta oziroma začetka adventa. Na binkošti v cerkvah velikonočno svečo z oltarnega prostora odnesejo h krstnemu kamnu, duhovniki in drugi sodelavci pa pri bogoslužju nosijo liturgična oblačila v zeleni barvi.
Binkošti so v Katoliški cerkvi poleg velike noči, božiča in Marijinega vnebovzetja eden od štirih največjih praznikov. V Nemčiji, Avstriji, Franciji, Švici in na Madžarskem pa imajo na binkoštni ponedeljek tudi dela prost dan. Evangeličani, ki predstavljajo velik del kristjanov v omenjenih državah, namreč binkoštni dan razumejo kot ustanovni dan Cerkve in ga zaradi njegove pomembnosti obhajajo dva dneva.
Prav tako so binkošti velik praznik pri pravoslavnih vernikih. Letos ga, enako kot veliko noč, obhajajo en teden pozneje kot katoliki in evangeličani.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji