![Komisarska saga, ki se je odvila pred nami, pušča vtis servilnosti in neavtonomnosti Slovenije. FOTO: Borut Živulović/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20240909/1790582.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Objavljamo prve odzive političnih analitikov na komisarsko sago in izbor Marte Kos za kandidatko.
Kakšne kompetence ima kandidatka? »Diplomatskih ji ne gre odrekati, političnih pa nima. Vprašanje je, kako se bo znašla in orientirala, če bo torej res postala komisarka. Za področje, ki naj bi se obetalo Sloveniji, torej za področje širitve lahko rečemo, da komisarka ne bo odločala prav o ničemer, pač pa se bo lahko samo pogovarjala in prenašala informacije. Ob tem pa se poraja še eno vprašanje, in sicer ali bo Borut Pahor res postal posebni odposlanec EU za Balkan. Težko je namreč verjeti, da bi oboje pripadlo Sloveniji.«
Sama komisarska zgodba pa je katastrofa za vlado in za državo, je prepričan sogovornik. »Slovenija se je namreč v odnosu do Bruslja pokazala v povsem podrejenem položaju, pokazala je servilnost, nesuverenost in neavtonomnost. Tomaž Vesel je imel vsaj doma precejšen politični kapital, saj so ga sprejele vse stranke. Golob pa je dopustil, da se je takšnega kandidata prelahko pustilo izgoreti,« sklene Hočevar.
Presenečen in kritičen je tudi politični komentator in nekdanji politik dr. Pavel Gantar.
O Marti Kos sicer nima slabega mnenja v operativnem smislu. »Je pa precej podobna kandidatka, kot je bil Tomaž Vesel – je brez lastne politične skupine, ne zastopa nobene ideologije, za seboj nima politične stranke. Njen 'politični' program je torej enak njenemu osebnemu programu. Moram reči, da me je po razhodu z Golobom in Gibanjem Svoboda v bistvu presenetilo, da je Kosova vse to, kar se je dogajalo, pozabila, požrla in privolila v kandidaturo. Morda pa tako razmišljam, ker sem politični dinozaver in so pač politiki novega kova, nove generacije pač takšni,« je komentiral nekdanji dolgoletni politik LDS in Zares.
Tudi profesor FDV s katedre za mednarodne odnose Marko Lovec, komisarsko zgodbo vidi kot neizkušenost in amaterizem. »Podpredsednik vlade Matej Arčon je izjavil, da »računa, da bodo situaciji /K/os«, ampak vse skupaj kaže, da ji niso. Najprej izstop Kosove iz predsedniške tekme, spor z vidnimi ženskimi predstavnicami v stranki, potem posledično neuspešno sestavljanje liste za volitve v evropski parlament – tudi Kosovi -, predlog Vesela, ki naj bi to zakril in dal občutek, da imajo stvari v rokah, in zdaj se vrača Kosova, ker nujno potrebujejo ime, sama pa zdaj (v primerjavi s pomladjo) veliko ne tvega za super službo ... Ob vsem tem ne bi rekel, da problem 'suverenosti' prihaja od zunaj,« razmišlja.
Tako kot Vesel, tudi Kosova ni opravljala pomembnih političnih funkcij, opozarja sogovornik. »Zgleda je prevladalo to, da komisija potrebuje delež žensk, mi pa smo lahko tarča – Kosova se je v preteklosti sicer angažirala glede enakost žensk, kar je še eno hecno naključje - če smo z menjavo dobili še kaj več in kakšna bo kompatibilnost, komeptence - resor pa bo vidno, ko bo znan resor. V Sloveniji glede podpore vlade/koalicije verjetno ne bo problem, saj sta koalicijski partnerici očitno sprejeli, da je komisarska funkcija v domeni Gibanja Svoboda, Kosova pa jima tudi ni daleč po prepričanjih. Na drugi strani SDS gotovo ne bo vesela glede na odnose s Kosovo v preteklosti, zahtevo po ženski kandidatki ... Bo pa vse skupaj test vpliva SDS znotraj EPP in evropskega parlamenta, po tem, ko je Janša požrl obljubo izstopa iz EPP v primeru stare-nove koalicije.«
Lovec obžaluje, da komisarska kandidatka ni Tanja Fajon, glede na njene politične funkcije in profiliranost, od zunaj pa, še pravi, je težko ocenjevati, ali gre za zamujeno priložnost.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Vsebine, vredne vašega časa, za ceno ene kave na teden.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji