Vladajoča garnitura ne glede na visoko raven javnega dolga ni imela težav s klasično proračunsko dilemo: maslo ali topovi. Izbrala je oboje.
Galerija
Sprejetje državnih proračunov bo zelo trd jesenski politični test za vlado, ki je doslej, v poldrugem letu po začetku epidemije, dvigala proračunsko porabo za več kot polmilijardne zneske kar z odloki. FOTO: Blaž Samec
V kolumni peberite:
Vladno sprejetje proračunov za prihodnji dve leti na podlagi optimističnih makroekonomskih napovedi v sredo, skrbno zrežiran podpis predvolilne pogodbe štirih opozicijskih strank na Trgu republike v torek in premierov plezalski podvig na vrh trboveljskega dimnika – vsa ta in druga politična prizadevanja in presežki tega tedna so ostali povsem v senci dveh dogodkov, povezanih s podnebnimi spremembami in epidemijo. Mislimo seveda na dvestoletne vode, ki so v sredo preplavile del Slovenije, in tragično smrt dekleta po cepljenju s cepivom Janssen, ki je dodatno podžgal pohod proticepilcev in nasprotnikov vladnih ukrepov po slovenski prestolnici.
Slabo leto dni po uvedbi famozne policijske ure je Slovenija, žal, iz različnih razlogov razklana bolj kot kdajkoli v moderni zgodovini, hkrati pa je po precepljenosti zelo na repu evropskih držav.
V teh razmerah bodo izvoljeni predstavniki ljudstva že v kratkem obravnavali proračunske dokumente tudi za super volilno leto 2022, v katerem nam minister za finance skrbno dozira ključne poudarke. Prva analiza načrtovane porabe po ministrstvih nam pokaže, da vladajoča garnitura ne glede na visoko raven javnega dolga ni imela težav s klasično proračunsko dilemo: maslo ali topovi. Izbrala je oboje. Izdatki na večini ministrstev se pač povečujejo, vlada je ta teden na dopisni seji potrdila kar okoli 600 novih zaposlitev v državni upravi.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji