![Adidas od januarja letos vodi 57-letni Norvežan Bjørn Gulden; nekdanji profesionalni nogometaš in rokometaš je prej direktoroval tudi v Pumi, Pandori in Deichmannu. FOTO: Heiko Becker Reuters](https://www.delo.si/media/images/20230329/1412871.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Ameriško protestno politično in družbeno gibanje Življenja temnopoltih štejejo (Black Lives Matter, krajše BLM) želi svoj logo treh vzporednih rumenih črt uporabljati na oblačilih, modnih dodatkih in drugih predmetih. Adidas je v ponedeljek pristojni ameriški organ za registracijo blagovnih znamk zato pozval, naj vlogo gibanja BLM zavrne. A kot je danes za francosko tiskovno agencijo AFP povedal Adidasov tiskovni predstavnik, je podjetje »že v procesu umika vloge, s katero nasprotujejo registraciji«.
Odločitve v Adidasu niso dodatno pojasnjevali, so pa viri blizu dogajanja pojasnili, da se želi podjetje izogniti interpretacijam oz. očitkom, da nasprotujejo protirasističnemu gibanju, poroča AFP.
Prvi mož Adidasa, 57-letni Norvežan Bjørn Gulden; nekdanji profesionalni nogometaš in rokometaš, ki je prej direktoroval tudi v Pumi, Pandori in Deichmannu, je BLM pozval, da njihov spremenjeni logotip in celostna podoba preveč spominjata na tipične tri vzporedne črte zaščitene blagovne znamke Adidas. Te so v uporabi že več kot sedemdeset let. Želeli so, da nov dizajn s tremi vzporednimi rumenimi črtami, ki se med drugim pojavljajo na promocijskih majicah in torbah, umaknejo.
Gibanje BLM je sicer oddalo vlogo za zaščito blagovne znamke z omenjeno podobo že leta 2020. Na uradno zahtevo Adidasa po umiku se mora po podatkih ameriškega urada za blagovne znamke odzvati najpozneje do 6. maja. Organizacija proti diskriminaciji temnopoltih BLM je nastala leta 2013 v povezavi z bojem proti policijski brutalnosti.
Adidas dropped a bid to stop a Black Lives Matter application for a trademark featuring three parallel stripes. A source said this about-turn was triggered by concern that people could misinterpret the objection as criticism of the movement https://t.co/PIG3fowUM4 pic.twitter.com/lA6yi5h3pt
— Reuters (@Reuters) March 29, 2023
BLM se je najbolj okrepila leta 2020 po smrti Afroameričana Georgea Floyda, ki ga je umoril belopolti policist Derek Chauvin. Takrat je podpora odrasle ameriške javnosti BLM narasla na 67 odstotkov, že leto pozneje pa je padla na 52 odstotkov; lani je število naraslo za štiri odstotke. O gibanju, ki ga podpirajo večinoma liberalci, konservativcem pa ni najbolj všeč, se zdaj spet več govori prav zaradi tožbe.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji