![Znanost in umetnost imata veliko skupnega, meni Igor Grabec. FOTO: Blaž Samec/Delo](https://www.delo.si/media/images/20221003/1292888.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Med pogovorom z akad. prof. dr. Igorjem Grabcem, enim najuglednejših slovenskih fizikov, ki bo letos dopolnil 83 let, sem se večkrat spomnila na besede Cirila Zlobca v spremni besedi k njegovi knjigi Kipi in stihi, ki je izšla leta 2014. Zapisal je, da je akademik Grabec eden redkih slovenskih intelektualcev, ki ga še ni videl »slabe volje, zaradi česarkoli naježenega, pogovor vedno načenja ali se nanj odziva z nasmeškom na ustnicah in v očeh ...« Tudi name je naredil vtis izjemno prijaznega in srečnega človeka. Zelo blizu je renesančnemu idealu osebnosti, saj je ta znanstvenik in umetnik še vedno tudi uspešen športnik ter aktiven ljubitelj narave.
Rodil se je leta 1939 v Slovenj Gradcu in na Koroško ostal navezan tudi po preselitvi v Ljubljano, študiju fizike in zaposlitvi, najprej na Institutu Jožef Stefan in nato na fakulteti za strojništvo. Uspešen raziskovalec na področjih analize akustične emisije kaotičnih pojavov, obdelovalnih procesov in umetnih nevronskih mrež je avtor okoli 500 znanstvenih člankov in treh knjig. Ves čas je sodeloval z industrijo, kar je potrdil z nizom patentov. Je član SAZU, Inženirske akademije Slovenije in Mednarodne akademije za proizvodno inženirstvo. V minulem desetletju so izšle tri njegove umetniške knjige. Prva, Kipi in stihi, je bila prevedena v angleščino, ruščino, nemščino in japonščino, Utrinki in kipi so izbor kiparskih del, lani izdani Spevi spominov pa povezujejo speve iz raznih življenjskih obdobij z umetniškimi fotografijami.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji