Audi e-tron bi morali spoznati že konec avgusta, toda zaradi »organizacijskih težav« so prvotno napovedano predstavitev v Bruslju odpovedali. Organizacijske težave so v resnici pomenile aretacijo dotedanjega šefa
Ruperta Stadlerja, a ker avtomobilski proizvajalci niso spretni samo z besedami, temveč tudi z dejanji, zmorejo vsak poraz spreobrniti v še večjo zmago.
Zakaj bi vendar imeli predstavitev novega avtomobila v birokratskem Bruslju, če jo lahko imaš v sončnem (in vetrovnem) San Franciscu? Novi šef Audija
Abraham Schot se je sprememb lotil hitreje, kot je zarožljala ključavnica v zaporniških vratih njegovega predhodnika, zato bi kdo utegnil pomisliti, da aretacija morda le ni bila tako nepričakovana …
Toda če pozabimo na teorije zarote, je tako drastično zamenjavo lokacije mogoče pojasniti s precej preprostimi vzgibi. Pri
Audiju so hoteli pokazati neustrašnost, zato so svojega električnega športnega terenca pokazali tam, kjer kraljuje
Tesla, najbolj prepoznaven proizvajalec električnih avtomobilov na svetu. »Nima smisla, da e-tron predstavljamo v Bruslju, čeprav je v Belgiji naša proizvodnja. Zanj bomo imeli največ kupcev v ZDA, nato pa še večji bum pričakujemo na Kitajskem,« je bil jasen Schot.
Kaj prinaša prvi električni audi
E-tron je električni športni terenec, ki naj bi imel z enim polnjenjem baterije 400 kilometrov dosega. Približno 80 odstotkov baterije bo mogoče napolniti v vsega pol ure, kar je precej prijazno do uporabnika. Iz sebe bo spravil moči za kar 300 kilovatov (400 konjskih moči), do stotice se bo pognal v 4,5 sekunde. Zaradi električnega motorja bo tudi pri največjih hitrostih povsem tih, kar prinaša novo vozniško izkušnjo. In cena? Na ameriškem trgu bo stal 74.800 dolarjev, kar ni poceni, a zato novi model ponuja nekaj inovativnih rešitev. Tako lahko pozabite na stranski ogledali, saj ima e-tron posebni kameri, bočno dogajanje pa spremljate v notranjosti na zaslonu. Še podrobnejši vpogled v novinca bomo predstavili v sobotnem Delu v rubriki Na kolesih.
![Audi e-tron nima več bočnih ogledal, ampak notranji zaslon. FOTO: Aljaž Vrabec](/media/images/20200910/170375.width-660.jpg)
Audi e-tron nima več bočnih ogledal, ampak notranji zaslon. FOTO: Aljaž Vrabec
Popolna elektrifikacija
V San Franciscu te dni ne manjka oglaševalskih plakatov z novim električnim audijem. Reklamni napisi so najbolj posrečeni na električnih tramvajih, kar je prava prispodoba za mesto, ki bi rado vsa prevozna sredstva čim bolj elektrificiralo – od koles, skuterjev, avtobusov do avtomobilov.
Razlog je očiten, saj v Kaliforniji kar 1,2 milijona ljudi živi manj kot dvesto metrov od avtoceste. Visoke pregrade sicer preprečujejo pogled na neprivlačne kolone avtomobilske pločevine in dušijo nadležen zvok, toda onesnaženje ni nič manjše in se zajeda v pljuča prebivalstva. Ameriško združenje za pljučne bolezni celo ugotavlja, da v Kaliforniji vsako leto porabijo več milijard dolarjev samo zaradi emisij toplogrednih plinov in onesnaženja zraka iz osebnih vozil, v ta strošek pa so vključili posledice bolezni dihal, prezgodnje smrti in izgubljena delovna mesta.
![Reklamni napisi so se pojavili tudi na tramvajih. FOTO: Aljaž Vrabec](/media/images/20200910/170374.width-660.jpg)
Reklamni napisi so se pojavili tudi na tramvajih. FOTO: Aljaž Vrabec
Nomen est omen?
Ameriški predsednik
Donald Trump je resda prepričan, da so podnebne spremembe »potegavščina«, a imajo zato več pameti nekateri drugi Američani. Nekdanji župan San Francisca
Mark Farrell je podal zavezo, da bodo imeli v mestu do leta 2050 zgolj še prevozna sredstva brez emisij. Načrtujejo zmanjšanje števila avtomobilov in prehod k skupinski uporabi (car sharing), obenem nameravajo vsako leto zasaditi dva tisoč novih dreves. »Če Trumpova administracija povsem zanemarja pomen podnebnih sprememb, moramo pobudo prevzeti v večjih mestih in se spopasti z enim največjim izzivom sedanje generacije,« je dejal nekdanji župan.
San Francisco ima kljub okoljski ozaveščenosti precej težav. Marsikatera ulica bi potrebovala obnovo, veliko je smeti in brezdomcev. Kar malce nenavadno za mesto, ki z delovno silo napaja Silicijevo dolino, visokotehnološko in razvojno območje, kjer ustvarjajo novo prihodnost (Facebook, Google, Apple, Ebay, Tesla, Twitter, Uber ...). Iz San Francisca se vsak dan proti Silicijevi dolini odpelje več sto avtobusov z zaposlenimi, ki se domov vračajo z bolj polnimi žepi od drugih ljudi, zato se razlika med revnimi in bogatimi samo še povečuje.
![Pri Audiju so si za predstavitev električnega modela e-tron izbrali San Francisco, mesto številnih nasprotij. FOTO: Aljaž Vrabec](/media/images/20200910/170369.width-660.jpg)
Pri Audiju so si za predstavitev električnega modela e-tron izbrali San Francisco, mesto številnih nasprotij. FOTO: Aljaž Vrabec
Tehnologija, ki naj bi izboljšala naše življenje, ga hkrati tudi otežuje. Resda lahko nov kos pohištva kupimo kar iz naslanjača, novico o terorističnem napadu izvemo, še preden vključimo televizor, in na družbenih omrežjih spremljamo svoje prijatelje, toda obenem plačujemo vse višje najemnine, jemo čedalje bolj nezdravo hrano in vedno več denarja namenjamo za zdravstveno oskrbo.
Je torej prišel čas, da bi v Silicijevi dolini zraslo tudi visokotehnološko podjetje, ki bi razvilo blaginjo za prav vse ljudi? Morda bi se lahko zgledovali po svetem
Frančišku Asiškem, sprva razvajenem sinu premožnega očeta, ki je nato življenje posvetil ubogim. Ravno po njem je San Francisco dobil ime. Nomen est omen?
![Med gosti razkritja je bil tudi nekdanji finski hokejski zvezdnik Teemu Selänne, dobitnik štirih olimpijskih kolajn. V ligi NHL je odigral kar 21 sezon. FOTO: Aljaž Vrabec](/media/images/20200910/170371.width-660.jpg)
Med gosti razkritja je bil tudi nekdanji finski hokejski zvezdnik Teemu Selänne, dobitnik štirih olimpijskih kolajn. V ligi NHL je odigral kar 21 sezon. FOTO: Aljaž Vrabec
Golden gate in Alcatraz
V Silicijevi dolini znanje iščejo tudi pri Audiju, med drugim sodelujejo s
Stevom Wozniakom, soustanoviteljem Appla. Tokrat ni stopil pred približno dva tisoč gostov, a bo zato eden od govornikov na predstavitvi v Ingolstadtu, kar je še ena nenavadnost avtomobilske industrije: Evropejci gremo na predstavitev v ZDA, Američani v Evropo, nazadnje pa vsi vidimo isti avtomobil.
Kako velik projekt je e-tron, je potrdil celodnevni dogodek v dveh delih. Najprej so v bližini mestne hiše pripravili tak razstavni prostor, da bi naključni mimoidoči pomislil, da je prišel na salon množice avtomobilov, vendar so Audijevi inženirji, razvojniki in oblikovalci govorili samo o enem modelu. Podrobno so opisovali posamezne dele, nove tehnološke rešitve in predavali na okroglih mizah, a če človek vsega tega ne sliši (in vidi) v živo, kar težko verjame, da je mogoče toliko povedati o avtomobilu, ki ga javnost sploh še ni videla.
![Trenutek resnice: svet je prvič videl audi e-tron. FOTO: Aljaž Vrabec](/media/images/20200910/170372.width-660.jpg)
Trenutek resnice: svet je prvič videl audi e-tron. FOTO: Aljaž Vrabec
E-tron smo zagledali šele povsem drugje, v bližnjem Richmondu. Do tja so nas peljali z ladjo, pri čemer niso manjkali prekrasni razgledi na most Golden Gate in otok Alcatraz, kaj kmalu pa je nastala tudi šala, ali morda od tam predstavitve ne spremlja prejšnji Audijev direktor Stadler.
In ko so po novih večernih nagovorih le razkrili avtomobil, ki naj bi spremenil položaj na trgu, sta se razgalili še dve realnosti – bučna zabava za razvojnike in delo pozno v noč za novinarje.
![E-tron, prvi Audijev povsem električni avtomobil z dosegom okoli 400 kilometrov. FOTO: Aljaž Vrabec](/media/images/20200910/170373.width-660.jpg)
E-tron, prvi Audijev povsem električni avtomobil z dosegom okoli 400 kilometrov. FOTO: Aljaž Vrabec
Komentarji