![Člani NSK in predstavniki institucij so se strinjali, da je treba še temeljito preučiti sisteme dodeljevanja sredstev v evropskih državah in na ravni EU. FOTO: Jure Eržen](https://www.delo.si/media/images/20211117/1072408.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Na 16. seji nacionalnega sveta za kulturo so se člani seznanili z izsledki Primerjalne analize strokovnega ocenjevanja programov in projektov na področju kulture, financiranih iz javnih sredstev na ravni države (MzK, JSKD, SFC, JAK), in predlogi za izboljšave na tem področju v Sloveniji, ki so jo po naročilu ministrstva za kulturo (MzK) pripravili v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje (MAO).
Pri raziskavi, ki obsega 110 strani, je sodelovala multidisciplinarna ekipa, ki je preučila pravne podlage področja, ki zajema strokovne komisije, in se spoprijela z izzivi predvsem zaradi pomanjkanja literature in težavne statistične analize kvalitativnih podatkov. V metodologijo je vključila še 17 pogovorov s predstavniki javnih zavodov, nevladnih organizacij in prejemnikov sredstev ter v analizo vključila njihova priporočila.
Vodja Centra za kreativnost pri MAO Anja Zorko in pravnica Suzana Pecin sta na spletni seji prisotne seznanili, da so med seboj primerjali pravilnike, modele imenovanja, trajanje mandata, število in demografsko strukturo članov, njihov odnos do organa, ki jih imenuje, ter kriterije, merila in modele ocenjevanja, torej na kratko delovanje in vpliv strokovnih komisij na ministrstvu za kulturo, Javnem skladu za kulturne dejavnosti, Slovenskem filmskemu centru in Javni agenciji za knjigo. Po teh kriterijih se institucije med seboj seveda razlikujejo, zato je bil eden od predlogov, da bi sistem poenotili oziroma uskladili, kar se je pozneje v razpravi s predstavniki omenjenih institucij pokazalo v praksi neizvedljivo zaradi specifičnosti vsakega področja.
Beseda je tekla o optimalni dolžini mandata komisij za večjo kontinuiteto programskih načrtov, o vplivu članov na višino podeljenih sredstev in o možnosti dodatnega usposabljanja članov komisij. Raziskava je pokazala tudi zanimiv podatek, da po kriteriju zaposlitve članov izstopajo samozaposleni, ki jih je kar 24 odstotkov, sledijo zaposleni na Univerzi in v javnih zavodih, le dobre 3 odstotke pa jih prihaja iz zasebnega sektorja.
Vršilka dolžnosti generalne direktorice direktorata za kulturno dediščino Jelka Pirkovič je opozorila, da je sicer dobrodošla raziskava spregledala nekaj zakonov, ki opredeljujejo področje stokovnih komisij, ter ni zajela knjižničarstva in dediščine, kjer ima mnenje komisij posredne učinke, saj vpliva na dodeljevanje strokovnih nazivov.
Člani NSK in predstavniki institucij so se strinjali, da je treba še temeljito preučiti sisteme dodeljevanja sredstev v evropskih državah in na ravni EU. Naposled je predsednica NSK Uršula Cetinski sprejela sklep, v katerem so predlagali, da ministrstvo za kulturo do konca leta imenuje delovno skupino za evalvacijo, usklajevanje in nadgradnjo pravilnikov ter postopkov strokovnega ocenjevanja programov in projektov na področju kulture, financiranih iz javnih sredstev na ravni države (torej MzK, JSKD, SFC, JAK) in naj delovni skupini pri delu služi tudi omenjena raziskava.
Raziskava bo od jutri dostopna na spletni strani Nacionalnega sveta za kulturo.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji