Slikanica Nihče čez črto! govori o nadzoru, odgovornosti, solidarnosti in svobodi.
![Slikanica, ki nas na humoren in igriv način pospremi na miren protest proti avtoritarnemu vodji, načenja vprašanja svobode, nadzora, (osebne) avtoritete in (osebne) odgovornosti. FOTO: promocijsko gradivo](https://www.delo.si/media/images/20210531/951279.width-660.jpg?rev=0)
Galerija
Slikanica, ki nas na humoren in igriv način pospremi na miren protest proti avtoritarnemu vodji, načenja vprašanja svobode, nadzora, (osebne) avtoritete in (osebne) odgovornosti. FOTO: promocijsko gradivo
V nadaljevanju preberite:
Portugalska pisateljica Isabel Minhós Martins, tudi ustanoviteljica založbe za otroško in mladinsko literaturo Planeta Tangerina, se je za pisanje slikanice Nihče čez črto! (Založba Miš, 2019) odločila po ogledu filma o politični teoretičarki in filozofinji Hannah Arendt, ki se je ukvarjala predvsem z naravo moči, demokracijo, avtoriteto in totalitarizmom (in ki je dejala, da je žalostna resnica, da največ zla naredijo prav ljudje, ki se nikoli ne odločijo, ali bodo zli ali dobri). »Pisateljica in ilustrator nedvomno izhajata iz portugalske zgodovine; tako kot Slovenija ima tudi Portugalska pomembno zgodovino protifašističnega boja, ki pa je pri njih še bliže živemu spominu, saj se je nageljnova revolucija, ki je pometla s salazarističnim režimom, zgodila leta 1974. (Mimogrede, ime generala Alkazarja se najbrž ne rima naključno na priimek diktatorja Salazarja.) Če živiš v avtokratskem režimu, zavedanje o njem ni nekaj, kar lahko spregledaš – ali pred čimer lahko zaščitiš svoje otroke. In če se ozremo po svetu, tudi v današnjem času mnogi starši nimajo realne možnosti za to,« dodaja prevajalka Katja Zakrajšek.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji