Ljubljanski Rožnik je bil spet v znamenju vrhunske slovenske literature, ki jo medijska hiša Delo spremlja in nagrajuje že več kot trideset let. Žirija je za najboljšega izbrala roman
Agni avtorja
Boruta Kraševca, ki je tudi prižgal kres na Rožniku.
Roman
Agni je nenavaden, drzen, srhljiv, napet in premišljeno napisan roman, ki ničesar ne prepusti naključju. Čeprav je ogrodje njegove zgodbe precej vsakdanje – slovensko podeželje, lov, reja živali, običajna družina, prva ljubezen, prevara – ter vsebuje elemente kriminalnega romana in ljubezenske drame, presega žanrske oznake.
Glavna nagrada je tokrat višja kot doslej, znaša kar 7000 evrov. Razglasitev 31. nagrade kresnik si lahko ogledate v posnetku.
Utemeljitev žirije
Strokovna žirija v sestavi Mimi Podkrižnik, predsednica, Anja Mrak, Mateja Komel Snoj, Igor Divjak in Igor Žunkovič je o zmagovalnem romanu v utemeljitvi zapisala: »Roman Agni Boruta Kraševca preizkuša naše ustaljene predstave o romanu, saj gre za hibridno besedilo, ki spaja elemente idilično-podeželskega, živalskega, ljubezenskega romana, srhljivke in parabole. Obenem preizkuša naše predstave o svetu in življenju, saj zoperstavlja različne perspektive: svet narave in živali ter človeški svet, mestno in podeželsko okolje, pogled odraslih in otrok, patriarhalne družbene vzorce z modernimi, primarno živalsko spolnost s civilizacijo, eros s tanatosom. Agni je drzen roman tudi po kompozicijski zasnovi, saj zgodbo podaja skozi različne pripovedovalce, ki imajo tudi različne vrednostne sodbe, odrasli so prežeti s spolnostjo, pa tudi z ljubosumjem, zavistjo in voljo do uveljavljanja svoje moči, otroci se nedolžno in skozi igro soočajo s svetom, živalska pripoved v dogajanje vnaša temeljne instinkte, ki jih ljudje potlačijo, strah pred smrtjo se tam spaja s prvinsko slo po preživetju, brez vrednostne sodbe pa kot kak sveti duh dogajanje motri kamera, ki tudi v temi zazna infrardeče žarke. Glavna odlika romana je, da meje med vsemi temi svetovi niso zabrisane. Perspektivična razgibanost avtorju omogoča, da izredno sočno in brez predsodkov opisuje spolnost kot gonilno vitalistično silo, obenem pa podeželski svet naveže na mitološko in literarno izročilo. Literarni poznavalci v romanu odkrivajo reference na ruski novi formalizem in francoski novi roman, privrženci duhovnosti pa vedo, da je Agni hinduistično božanstvo ognja, ki simbolizira spoj telesnega in kozmične zavesti. Kljub temu da zgodba bralca sama potegne, je Agni večplasten roman, ki zahteva zavzeto in podrobno branje.«
![Borut Kraševec: "Berite dobre knjige, življenje bo poskrbelo za vse ostalo." FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970995.width-660.jpg)
Borut Kraševec: "Berite dobre knjige, življenje bo poskrbelo za vse ostalo." FOTO: Leon Vidic/Delo
Ob prejemu nagrade je Kraševec dejal, da je kresnik zanj izjemno priznanje. Od otroštva naprej si je želel pisati, a mu ni uspevalo. Šele po 40. letu je nato začutil moč, da lahko piše. In to je bilo zanj eno najmočnejših doživetij v življenju. Kresnik mu pomeni priznanje, da so s knjigo zadovoljni tudi drugi. »Berite dobre knjige, življenje bo poskrbelo za vse drugo,« je sklenil lavreat.
Tudi letos je slovesnost dosegla vrhunec s prižigom kresa, ki gori v slavo slovenskemu romanu. Pred tem smo spremljali zanimivo multimedijsko prireditev, na kateri smo pobliže spoznali nominirance. Odlomke iz romanov so interpretirali igralci
Silva Čušin, Saša Mihelčič, Boris Ostan, Polona Juh in
Marko Mandić, nastopili so mladi glasbeniki iz zasedbe Noreia z Lauro Krajnc in Janijem Kovačičem ter
Zvezdana Novaković s plesalko
Urško Centa.
![Finalisti 31. kresnika FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970968.width-660.jpg)
Finalisti 31. kresnika FOTO: Leon Vidic/Delo
![Knjige v finalu podelitve 31. kresnika FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970930.width-660.jpg)
Knjige v finalu podelitve 31. kresnika FOTO: Leon Vidic/Delo
Najboljši roman vsako poletje ob tem času na klavzuri v Cankarjevi sobi med sklepno prireditvijo izbere žirija, ki pred tem pozorno prebere vsa romaneskna dela slovenskih avtorjev, ki so izšla leto prej, in nato postopoma krči izbor. Letos so jo sestavljali
Mimi Podkrižnik (predsednica),
Anja Mrak,
Mateja Komel Snoj,
Igor Divjak in
Igor Žunkovič. V finale so poleg lavreatovega uvrstili še romane
Mirane Likar,
Ferija Lainščka,
Gašperja Kralja in
Vincenca Gotthardta. Od njih je doslej kresnika že dvakrat prejel Feri Lainšček, ki je bil tokrat v finalu že šestič; leta 2017 se je vanj uvrstil tudi Gašper Kralj s svojim romanesknim prvencem. S prvim romanom sta se tokrat za kresnika potegovala Borut Kraševec in Vincenc Gotthardt. Nagrado je lani prejela
Veronika Simoniti za
Ivano pred morjem, kresnika desetletja pa
Drago Jančar za
To noč sem jo videl.
![Z leve: Dolores Podbevšek, vodja trženja naklad, Nataša Luša, direktorica, in Andrej Kren, direktor družbe Delo FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970928.width-660.jpg)
Z leve: Dolores Podbevšek, vodja trženja naklad, Nataša Luša, direktorica, in Andrej Kren, direktor družbe Delo FOTO: Leon Vidic/Delo
![Feri Lainšček je doslej prejel dva kresnika, v finalu je bil že šestič. FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970980.width-660.jpg)
Feri Lainšček je doslej prejel dva kresnika, v finalu je bil že šestič. FOTO: Leon Vidic/Delo
Veronika Simoniti: Lanska zmaga je bila odmevna
Lanska zmagovalka je obiskala tudi letošnjo prireditev. »Čeprav je bilo zadnje leto mrtvo, sem vseeno danes za hec preštela, koliko odmeva je imela moja nagrada po lanski podelitvi. Naštela sem šest samostojnih literarnih večerov, pet branj, deset do enajst intervjujev in kar nekaj recenzij, da o člankih sploh ne govorimo. Bilo je kar odmevno in naj danes tudi odmeva literatura,« je dejala Veronika Simoniti.
Med nastopajočimi je bila med drugim igralka
Saša Mihelčič: »Vesela sem bila povabila gospe Vite Mavrič, da sodelujem na Kresniku, ker ga redno spremljam – lani sem ga gledala prek spleta – in se mi zdi to lepa priložnost in lep praznik, da počastimo naše pisatelje, avtorje. Mislim, da je to lep slovenski praznik.«
![Bojan Budja: "Kresnik danes stopa že v svoje četrto desetletje, nagrado smo obogatili, s cvenkom in vsebinsko." FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970941.width-660.jpg)
Bojan Budja: "Kresnik danes stopa že v svoje četrto desetletje, nagrado smo obogatili, s cvenkom in vsebinsko." FOTO: Leon Vidic/Delo
»Materina beseda je tista, na kateri se gradi ali pade narodova identiteta«
Govor je imel tudi
Bojan Budja, odgovorni urednik Dela, spomnil je predvsem na pomen kulture. »Kresnik danes stopa že v svoje četrto desetletje, nagrado smo obogatili, s cvenkom in vsebinsko. Ter tako na svoj način odgovorili državi, ki se sicer baha, koliko milijonov da namenja kulturi, a jo v resnici skruni, diskriminira,« je dejal. »Materina beseda je tista, na kateri se gradi ali pade narodova identiteta. Beseda ima neverjetno moč, beseda je naše orožje. In mi vsi skupaj smo danes njeni častilci. V veselje in ponos mi je, da nas je toliko.«
![Strokovna žirija nagrade kresnik FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970932.width-660.jpg)
Strokovna žirija nagrade kresnik FOTO: Leon Vidic/Delo
Med zbranimi tudi ustvarjalci Mladega peresa
![Andrej Predin: "Naša velika želja je, da bo Mlado pero nekoč postalo posebna nagrada za mlade avtorje pod okriljem kresnika." FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970967.width-660.jpg)
Andrej Predin: "Naša velika želja je, da bo Mlado pero nekoč postalo posebna nagrada za mlade avtorje pod okriljem kresnika." FOTO: Leon Vidic/Delo
Na prireditvi so bili zbrani še nekateri ustvarjalci Delovega projekta Mlado pero. V skupni izjavi so
Tinkara Kastelic, Neža Kokol, Martin Justin in
Eva Ule povedali: »Kresnik kot pravljična noč in obeleženje vrhunskih avtorjev morda deluje javnosti in mladim nedostopen, a smo med hojo na Cankarjev vrh v družbi komarjev in čudovitih ljudi spoznali, da nikakor ni tako. Vse nas združuje ljubezen do kulture, branja in vsega, kar nas tako ali drugače bogati. In bogatijo nas tudi skupni večeri, sploh v družbi vrstnikov, s katerimi smo se v sklopu Mladega peresa (prvič) spoznali in smo lahko na ta večer skupaj hvaležni, da lahko soustvarjamo kulturo.«
O projektu Mlado pero pa je spregovoril tudi
Andrej Predin, urednik kulture na Delu: »Mlado pero je projekt, ki je v sodelovanju med Delom in pisarno Ljubljane Unescovega mesta literature predstavil mlade avtorje in literarne kritike. Naša velika želja je, da bo Mlado pero nekoč postalo posebna nagrada za mlade avtorje pod okriljem kresnika. Je pa to več kot projekt, gre za platformo, ki omogoča mladim, da so videni, da predstavijo svojo ustvarjalnost in imajo odprte komunikacijske poti do založb in preostalih akterjev literarne scene. Vsi, ki smo jim letos sledili, smo navdušeni nad kvaliteto del in misli sodelujočih, to nam daje zagon za prihodnost.«
![Mladi pisci in kritiki iz prve sezone rubrike Mlado pero FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970929.width-660.jpg)
Mladi pisci in kritiki iz prve sezone rubrike Mlado pero FOTO: Leon Vidic/Delo
![Vodstvo Dela FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970931.width-660.jpg)
Vodstvo Dela FOTO: Leon Vidic/Delo
![Marko Mandić je bil med interpreti odlomkov iz nominiranih romanov. FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210623/970978.width-660.jpg)
Marko Mandić je bil med interpreti odlomkov iz nominiranih romanov. FOTO: Leon Vidic/Delo
![Na Rožniku se je zbrala množica ljudi, ki so uživali v prijetnem vzdušju. FOTO: Uroš Hočevar/Delo](/media/images/20210623/970934.width-660.jpg)
Na Rožniku se je zbrala množica ljudi, ki so uživali v prijetnem vzdušju. FOTO: Uroš Hočevar/Delo
Komentarji