![Zaradi podražitve energentov so se povečali stroški skladiščenja, saj zdravila potrebujejo konstantno vzdrževanje temperature. FOTO: ESB Professional/Shutterstock](https://www.delo.si/media/images/20230424/1429317.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Cenovni in stroškovni pritiski so ob nenehnem spreminjanju regulacije čedalje večji, pojasnjujejo v sekciji veletrgovcev z zdravili pri Trgovinski zbornici Slovenije (TZS) in pozivajo k zaščiti zanesljive oskrbe z zdravili.
Vloga veletrgovcev z zdravili, ki imajo dovoljenje za promet na debelo z zdravili, je, da zagotavljajo neprekinjeno, kakovostno in učinkovito oskrbo z zdravili, medicinskimi pripomočki in drugimi farmacevtskimi izdelki. V Sloveniji oskrbujejo 26 bolnišničnih lekarn, več kot 366 lekarn in 200 trgovin ter drugih ustanov z več kot 6500 zdravili približno tisočih proizvajalcev. Kakovost in zanesljivost dobave sta lahko ogroženi, opozarjajo, ko profitabilnost ogroža obstoj podjetij.
»Vloga veletrgovcev ni samo premikanje škatlic,« pravijo, ampak tudi nabava zdravil, preverjanje ustreznosti dobaviteljev in organizacijsko-logistično delo. Zagotavljati morajo dostave zdravil v 24 urah, v lekarne jih morajo dostavljati enkrat na dan, v bolnišnice dvakrat na dan, poleg tega so še nujne in izredne dostave.
Skrbijo za skladiščenje, za kar potrebujejo velike prostorske zmogljivosti in sodobno logistično opremo, informacijsko podporo, carinsko skladišče. Zagotavljajo preskrbo za tista zdravila, ki pri nas še niso registrirana in je zanje treba pridobiti dovoljenje za uvoz, opravljajo tudi nekatere storitve za zdravstvene ustanove in za dobavitelje. Veletrgovci z zdravili so nosilci nacionalnega projekta, ki se ukvarja z zbiranjem in uničenjem odpadnih zdravil, izvajajo ukrepe, ki preprečujejo vnos ponaredkov v državo, skrbijo za skladnost z zahtevano zakonodajo in smernicami.
»Trgovinska zbornica Slovenije – Sekcija veletrgovcev z zdravili je tudi soustanoviteljica Zavoda za preverjanje avtentičnosti zdravil, ki je neprofitna organizacija, ustanovljena z namenom vzpostavitve in upravljanja z nacionalnim sistemom za zagotavljanje avtentičnosti in varnosti zdravil. Zavod je del sistema, ki deluje na področju celotne EU ter je kot nosilec pristojnosti v Sloveniji zadolžen za sodelovanje z evropskimi partnerji,« pojasnjuje predsednica TZS Mariča Lah. Sekcija veletrgovcev z zdravili je članica krovne evropske organizacije distributerjev.
Kot pravijo, sofinancirajo tudi zdravstveni sistem, saj vzdržujejo 30-dnevne zaloge, financirajo zapadle terjatve do kupcev in blagovne rezerve. »Zapadle obveznosti kupcev, predvsem javnih bolnišnic, so visoke, plačilni roki so tudi do 150 dni,« navajajo, da je plačilna nedisciplina eden pomembnih izzivov. Tudi sicer je odnos med naročnikom in ponudnikom neuravnotežen.
Spopadajo se z motnjami v preskrbi zaradi majhnosti slovenskega trga ter izjemnih razmer, ki so posledica brexita, covida-19 in vojne v Ukrajini, težava so dolgotrajni ter dragi postopki pridobivanja začasnih dovoljenj za uvoz zdravil, ki v Sloveniji nimajo veljavnega dovoljenja za promet. »Pristojbine za to pri Javni agenciji RS za zdravila in medicinske pripomočke so se močno povečale, kar omejuje dostopnost zdravil in zvišuje ceno,« opozarjajo.
Zaradi podražitve energentov so se jim povečali tudi stroški skladiščenja, prav tako so pritiski na rast plač zaposlenih, izpostavljajo inflacijo. »Veletrgovske marže predpisuje država in se niso spremenile od leta 2011. Določitev izredno višjih dovoljenih cen komaj zadošča za pokrivanje stroškov,« so sporočili. Sistem postaja nevzdržen, in če ne bo spremembe, bo šlo to na račun kakovosti oskrbe.
Zaradi naraščajočih stroškov so prizadeti tudi proizvajalci zdravil z nizko veleprodajno ceno. »Praviloma so to generična zdravila. Če regulatorji in zdravstvena politika ne bodo ukrepali, bodo proizvajalci mnoga zdravila, ki se ne pokrivajo, prisiljeni umakniti s trga, pri čemer že zdaj primanjkujejo nekatera zdravila, ki jih proizvajalci v Sloveniji ne registrirajo in je zato zanje treba pridobiti dovoljenje za začasni uvoz,« poudarjajo v TZS.
Če govorimo o kakovosti in zanesljivosti oskrbe, so zadeve še obvladljive, imamo alternative in zamenjave. Vendar pa so za iskanje alternativ in rešitev potrebni dodatni viri. »Cena četrtine izdanih zdravil je pod 2,5 evra za škatlico, kar običajno zadošča za mesečno terapijo. Razmisliti je treba, do kod še nižati cene. Je mogoče čas za kakšen dvig, če hočemo zagotoviti, da bodo zdravila ostala na trgu?« sprašujejo v sekciji veletrgovcev z zdravili.
Kot pravijo, je slovenski trg zdaj dobro preskrbljen. »Kljub majhnosti imamo v primerjavi z drugimi trgi EU relativno malo pomanjkanj zdravil. Vsi v verigi se zavedamo, kako pomembno je, da so zdravila na voljo, zato naredimo vse, da jih priskrbimo za bolnike takrat, ko jih potrebujejo,« pozivajo.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji